Справа № 320/61216/24
Суддя: Леонтович А.М.
Дата ухвалення: 2025-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 жовтня 2025 року м. Київ № 320/61216/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Леонтович А.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства закордонних справ України про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до Міністерства закордонних справ України, в якому просить суд:

- визнати незаконним з моменту прийняття та скасувати наказ МЗС №83 від 16.02.2018 в частині внесення до Переліку відомостей, які містять службову інформацію і яким надається гриф обмеження доступу "Для службового користування", Плану ротації працівників дипломатичної служби України на відповідний рік.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.01.2025 року в адміністративній справі відкрито спрощене провадження без проведення судового засідання.

16.09.2025 року від позивача надійшла заява про відвід судді Терлецької О.О. від розгляду справи 320/61216/24.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.09.2025 року заяву про відвід судді Терлецької О.О. від розгляду справи №320/61216/24 - задоволено.

За результатом автоматизованого розподілу, справу №320/61216/24 передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Леонтовичу А.М.

На адресу суду надійшло клопотання Міністерства закордонних справ України про залишення позову без розгляду.

Зазначене клопотання мотивоване наступним.

Згідно частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позовна заява подана до Київського окружного адміністративного суду через підсистему «Електронний суд» 11.12.2024, але її вимогами є дії та рішення МЗС, які мали місце у січні - лютому 2018 року.

Тобто, позовна заява подана за межами строку, визначеного частиною другою статті 122 КАС України.

Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом, та інформації, що становить суспільний інтерес визначено Законом України «Про доступ до публічної інформації» (далі - Закон).

Згідно частини третьої статті 9 Закону, Перелік відомостей, що становлять службову інформацію, який складається органами державної влади, органами місцевого самоврядування, іншими суб`єктами владних повноважень, у тому числі на виконання делегованих повноважень, не може бути обмеженим у доступі.

Разом з тим, підпунктом 9 пункту 2 Указу Президента України «Питання забезпечення органами виконавчої влади доступу до публічної інформації» від 05.05.2011 № 547/2011 визначено, що на центральні органи виконавчої влади покладено обов`язок затвердити переліки відомостей, що становлять службову інформацію та оприлюднити їх в установленому порядку. На виконання вимог вище вказаних норм, МЗС було розроблено Перелік відомостей, які містять службову інформацію і яким надається гриф обмеженого доступу «Для службового користування» в системі органів дипломатичної служби України, який було затверджено наказом МЗС від 16.02.2018 № 83 «Про затвердження Переліку відомостей, які містять службову інформацію в системі органів дипломатичної служби України» (далі - Перелік).

Вказаний Перелік було опубліковано на офіційному сайті МЗС 12.01.2022 о 12:45 (https://mfa.gov.ua/pro-ministerstvo/gromadskosti/publichna-informaciya/perelik vidomostej-yaki-mistyat-sluzhbovu-informaciyu-i-yakim-nadayetsya-grif-obmezhennya dostupu-dlya-sluzhbovogo-koristuvannya-v-sistemi-organiv-diplomatichnoyi-sluzhbi ukrayini). Таким чином, на думку відповідача день коли позивач дізнався або мав дізнатися про прийняття Наказу МЗС є саме 12.01.2022.

З огляду на вищезазначене, відповідач вважає, що позивачем пропущено шестимісячний строк звернення до адміністративного суду.

Розглянувши клопотання відповідача про залишення позову без розгляду суд зазначає таке.

Згідно з ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Слід зазначити, що строк звернення до суду стосується виключно питання прийняття до розгляду або відмови у розгляді позовних вимог по суті.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку.

Відтак, обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформовано практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, а поновлення пропущеного строку допускається лише у виняткових випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального закону.

Крім того, судом встановлено, що 18.01.2025 від позивача до суду надійшла заява про збільшення розміру позивних вимог, у який заявник просить:

- визнати незаконним з моменту прийняття та скасувати Наказ МЗС №83 від 16.02.2018 в

частині внесення до Переліку відомостей, які містять службову інформацію і яким надається гриф обмеження доступу «Для службового користування», Плану ротації працівників дипломатичної служби України на відповідний рік;

- визнати незаконною відмову відповідача надати позивачу публічну інфомацію на запит від 10.11.2024;

- зобов`язати Міністерство закордонних справ України надіслати на електронну адресу позивача публічну інформацію згідно із запитом від 10.11.2024.

В силу положень частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, згідно з приписами частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI за подання адміністративного позову не майнового характеру, який подано фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно частини третьої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Позивачем, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, заявлено дві вимоги не майнового характеру.

Отже, з урахуванням положень статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" від 19 листопада 2024 року № 4059-IX, при зверненні до суду з даним позовом розмір судового збору повинен складати (1211,20 грн. * 2) * 0,8 = 1937,92 грн.

Разом з тим судом встановлено, що позивачем додано до позовної заяви документ про сплату судового збору у розмірі 968,96 грн.

Таким чином, позивачу необхідно здійснити сплату судового збору у розмірі 968,96 грн. за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у Київ. обл./м.Київ/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA4010001; Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

У рядку призначення платежу платіжного документа платник судового збору повинен вказати слова судовий збір за позовом, ПІБ чи назва установи, організації позивача, Київський окружний адміністративний суд, код ЄДРПОУ суду, до якого він звертається (код ЄДРПОУ Київського окружного адміністративного суду).

Інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі Судова влада України за інтернет-адресою https://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Наведені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у зв`язку з чим суд, враховуючи приписи статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачу часу для усунення зазначених недоліків.

Відповідно до статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки можуть бути усунені, у п`ятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків шляхом подання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням вагомих і переконливих аргументів, які б свідчили про наявність обставин об`єктивного і непереборного, характеру, що створили суттєві перешкоди у реалізації позивачем належного йому права на звернення до адміністративного суду упродовж строку, встановленого для цього законодавством, або ж взагалі унеможливили своєчасну реалізацію позивачем такого права.

- оригіналу платіжного документу про сплату судового збору у розмірі 968,96 грн.

Керуючись статтями 122, 123, 160 - 162, частиною 1, 2 статті 169, статтями 241-243, 248, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) позивачу (його представнику), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

У зв`язку з відсутністю у суді можливості друкування документів, які надходять через підсистему "Електронний Суд" чи на офіційну електронну адресу суду, документи до суду направляти засобами поштового зв`язку або нарочно у паперовому вигляді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Леонтович А.М.