Справа № 640/37865/21
Суддя: Чуприна О.В.
Дата ухвалення: 2025-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі судді Чуприни О.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом акціонерного товариства "Укргазвидобування" до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівель №UA-2020-12-24-016451-с від 08.12.2021, -
Акціонерне товариство "Укргазвидобування" (надалі по тексту також позивач, АТ "Укргазвидобування", Товариство, Замовник) звернулося в Окружний адміністративний суд міста Києва з адміністративним позовом до Північного офісу Держаудитслужби (надалі по тексту також відповідач) про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівель №UA-2020-12-24-016451-с від 08.12.2021 (надалі по тексту також оскаржуваний висновок).
Позовні вимови мотивовані тим, що 24.12.2020 Товариством оголошено процедуру закупівлі (відкриті торги за предметом "Послуги з постачання програмного забезпечення") з ідентифікатором №UA-2020-12-24-016451-с та за результатами процедури закупівлі, 19.03.2021 між позивачем та ТОВ "ЛІГА ЗАКОН 1" укладено договір про видачу ліцензії на використання комп`ютерної програми. Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області за результатами моніторингу процедури закупівлі №UA-2020-12-24-016451-с затверджено висновок від 08.12.2021 встановлено порушення пункту 3 "Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі", затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та міського господарства України від 11.06.2020 за №1082 (надалі по тексту також Порядок №1082), пункту 19 частини 2 статті 22 та абзацу 3 пункту 1 частини 1статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" за №922-VІІІ від 25.12.2015 (надалі по тексту також Закон №922-VІІІ).
Щодо встановлених Північним офісом Держаудитслужби порушень, АТ "Укргазвидобування" звертається до наступних доводів:
(1) у частині порушення пункту 3 Порядку №1082, а саме про відсутність в оголошенні про проведення відкритих торгів, оприлюдненому в електронній системі закупівель, в розділі "Розмір та умови надання забезпечення виконання договору про закупівлю" відомостей про забезпечення виконання договору, та водночас наявність таких умов у тендерній документації: у позивача не було технічної можливості заповнити електронній поля з коментованою інформацію, оскільки така була відсутня в електронній системі закупівель станом на дату оприлюднення оголошення;
(2) у частині порушення пункту 19 частини 2 статті 22 Закону №922-VІІІ, а саме про відсутність у тендерній документації прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій: вказаний у тендерній документації перелік відповідає "Переліку формальних помилок", затвердженому наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 за №710, прийнятого відповідно до пункту 11 частини 1 статті 9 Закону №922-VІІІ;
(3) у частині порушення абзацу 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону №922-VІІІ, а саме про визначення Замовником у тендерній документації вимоги про накладення учасником на тендерну пропозицію кваліфікованого електронного підпису, в той же час накладання ТОВ "ЛІГА ЗАКОН 1" та ТОВ "БАЗА-КОНСАЛТИНГ 1" на власні тендерні пропозиції удосконалені електронні підписи, з огляду на що такі підлягали відхиленню: удосконалений електронний підпис базується на кваліфікованому електронному сертифікаті відкритого ключа, більше того приписи постанови Кабінету Міністрів України "Про реалізацію експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів" від 03.03.2020 за №193 дозволяють використовувати удосконалений електронний підпис навіть у випадках, коли "законодавством передбачено використання виключно кваліфікованих електронних підписів".
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.01.2022 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (а.с.31).
Північний офіс Держаудитслужби скористався правом подання відзиву на адміністративний позов за №262525-17/287-2022 від 24.01.2022 із долученням до такого копій письмових доказів, зареєстрований у суді 26.01.2022 (а.с.34-54). З доводами позивача, викладеними у позовній заяві, відповідач не погоджується, вказує на безпредметність заявленого позову й відтак просить суд відмовити у його задоволенні, виходячи з наступного.
З приводу суті виявлених порушень законодавства у сфері публічних закупівель, відповідач звертається до наступних аргументів: (1) в оголошенні про проведення відкритих торгів, оприлюдненому в електронній системі закупівель, в розділі "Розмір та умови надання забезпечення виконання договору про закупівлю" АТ "Укргазвидобування" не відображено відомостей про забезпечення виконання договору, та водночас зазначено про такі умови у тендерній документації; (2) тендерна документація не містить прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій, а лише містить перелік останніх; (3) Замовником вимагалося накладення кваліфікованого електронного підпису на тендерні пропозиції, відтак такі, що підписані учасниками торгів удосконаленим електронним підписом, повинні були бути відхилені.
В той же час, в контексті змісту викладеного у оскаржуваному висновку зобов`язання усунути встановлені порушення, на переконання Північного офісу Держаудитслужби, є чітким та зрозумілим.
Акціонерне товариство "Укргазвидобування" через підсистему "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи скерувало заперечення на письмові пояснення відповідача від 27.03.2025, зареєстровані судом 27.03.2025, в яких звертається до наступних доводів та мотивів.
Так, за інформацією відповідального за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу ДП "Прозорро", про що, на переконання позивача, також повинно було бути відомо відповідачу, лише з 16.04.2021 у всіх замовників, зокрема у АТ "Укргазвидобування", на сторінці створення закупівлі в електронній системі публічних закупівель ProZorro з`явилися спеціальні поля, де можна вказати інформацію щодо виду та умов надання забезпечення тендерних пропозицій та забезпечення виконання договору. Відтак, до впровадження електронізації тендерної документації, у позивача не було технічної можливості заповнити поля з інформацію про розмір та умови надання забезпечення тендерної пропозиції та забезпечення виконання договору.
У доповнення вказано, що у тендерній документації АТ "Укргазвидобування" наведений весь перелік формальних помилок, який відповідає "Переліку формальних помилок", затвердженому наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 за №710, чого також не заперечує відповідач у своїх письмових поясненнях від 20.03.2025, свідчить про те, що тендерна документація позивача містить перелік формальних помилок та приклади цих помилок.
Поруч із цим, за доводами позивача, у нього були відсутні підстави для відхилення пропозиції вищевказаних учасників процедури закупівлі з підстав накладення на тендерну пропозицію удосконаленого електронного підпису, оскільки можливість використання удосконалених електронних підписів учасниками процедури закупівлі передбачено як Законом України "Про електронні довірчі послуги", так і постановою Кабінету Міністрів України від 03.03.2020 за №193, зокрема, у разі, коли законодавством передбачено використання виключно кваліфікованих електронних підписів чи печаток такими суб`єктами, а тому з урахуванням принципів здійснення публічних закупівель та недискримінації учасників процедури закупівлі, встановлених статтею 5 Закону №922-VІІІ, таке право не може бути обмежено для учасників процедури закупівлі вимогами тендерної документації позивача.
Північним офісом Держаудитслужби засобами поштового зв`язку скеровано до суду письмові пояснення за №262525-17/921-2025 від 20.03.2025, реєстрацію яких здійснено 31.03.2025 (а.с.80-111), за змістом яких, у доповнення до аргументів, викладених у відзиві, наведено таке.
Спростовуючи доводи позивача у частині відсутності технічної можливості заповнити поля з інформацію про розмір та умови надання забезпечення тендерної пропозиції та забезпечення виконання договору, зазначено, що в оголошенні про проведення відкритих торгів, оприлюдненому 24.12.2020, таке наявне.
В той же час, тендерна документація не містить прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій, а лише містить перелік останніх.
У відповідності до вимог частини 2 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, частини 1 статті 77, статті 90, частин 1-3 статті 99 Кодексу, для встановлення наявності або відсутності обставин справи (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, суд оцінює електронні докази (інформацію в електронній (цифровій) формі, що містить дані про обставини, що мають значення для справи) за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Суд зазначає, що до матеріалів адміністративного позову долучено оптичний носій інформації "CD-R диск", котрий вміщує копії електронних доказів (електронних документів), завірених електронним цифровим підписом та має у своєму складі 15 цифрових елементів з розширеннями "docx", "xlsx". "pdf" та "zip" (надалі по тексту також CD-R диск (а.с.29))
Розглянувши матеріали адміністративної справи, вивчивши адміністративний позов, відзив на позовну заяву, письмові пояснення у справі, дослідивши і оцінивши зібрані по справі докази, в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд встановив наступні обставини.
Акціонерним товариством "Укргазвидобування" 24.12.2020 оголошено про проведення відкритих торгів (ідентифікатор №UA-2020-12-24-016451-с) на предмет закупівлі "Послуги пов`язані з програмним забезпеченням (Право на використання комп`ютерної програми "Ліга Закон") з очікуваною вартістю 1 236 163,08 гривень, датою та часом проведення електронного аукціону визначено 24.02.2021 (CD-R диск (а.с.29), а.с.97).
За змістом протоколу засідання тендерного комітету АТ "Укргазвидобування" за №20П-131 від 02.03.2021, прийнято рішення визначити учасника ТОВ "ЛІГА ЗАКОН 1" переможцем процедури відкритих торгів (ідентифікатор закупівлі №UA2020-12-24-016451-c) щодо закупівлі "Послуги пов`язані з програмним забезпеченням (Право на використання комп`ютерної програми "Ліга Закон") та про намір укласти договір з учасником ТОВ "ЛІГА ЗАКОН 1" з ціною тендерної пропозиції за результатами аукціону 1 160 469,00 гривень без ПДВ (CD-R диск (а.с.29).
Між ТОВ "ЛІГА ЗАКОН 1" та АТ "Укргазвидобування" 19.03.2021 укладено договір про видачу ліцензії на використання комп`ютерної програми за №УГВ 90/33-21 (CD-R диск (а.с.29).
Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, на підставі наказу Північного офісу Держаудитслужби за №687 від 30.11.2021 (а.с.92-93) у період з 30.11.2021 по 09.12.2021 проведено моніторинг процедури закупівлі №UA-2020-12-24-016451-с та за його наслідками 08.12.2021 затверджено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (а.с.94-96).
Як відображено у такому, за результатами питання повноти відображення інформації в оголошенні про закупівлю відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель, встановлено недотримання Замовником вимоги пункту 3 Порядку №1082; за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам законодавства встановлено порушення вимог пункту 19 частини 2 статті 22 Закону №922-VІІІ; за результатами питання правомірності допущення учасників до аукціону встановлено порушення вимоги абзацу 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону №922-VІІІ.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2, 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", відповідач зобов`язав АТ "Укргазвидобування" здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Вважаючи, що викладені у висновку про результати моніторингу процедури закупівель за №UA-2020-12-24-016451-с від 08.12.2021 встановлені порушення є помилковими та необґрунтованими, а зобов`язання Північного офісу Держаудитслужби порушують принципи добросовісної конкуренції, недискримінації, об`єктивної та неупередженої оцінки тендерних пропозицій та змушують позивача вчинити дії, що суперечать вимогам законодавства, АТ "Укргазвидобування" звернулося до суду з метою захисту свого порушеного права.
Надаючи правову оцінку публічно-правовим відносинам, суд виходить із наступних підстав та мотивів.
У відповідності до вимог пункту 3 частини 1 статті 244 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі по тексту також КАС України, Кодекс), визначаючи яку правову норму слід застосувати до спірних правовідносин суд зазначає, що при вирішенні даної справи керується нормами Законів та підзаконних нормативно-правових актів в тій редакції, яка чинна на момент виникнення чи дії конкретної події, обставини і врегулювання відповідних відносин.
Частиною 2 статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини 1 статті 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 за №2639-ХІІ (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (надалі по тексту також Закон №2639-ХІІ), контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Положенням про Державну аудиторську службу України", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 за №43 (надалі по тексту також Положення №43) визначено, що Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба відповідно до підпунктів 3 та 4 пункту 4 цього Положення реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: перевірки державних закупівель; моніторингу закупівель, а також здійснює контроль за дотриманням законодавства про закупівлі.
Відповідно до пункту 7 Положення №43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад з метою забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції регулює Закон України "Про публічні закупівлі" за №922-VІІІ від 25.12.2015, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин (надалі по тексту також Закон №922-VІІІ).
Моніторинг процедури закупівлі це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (пункту 14 частини 1 статті 1 Закону №922-VІІІ).
Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель визначений статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі".
Так, за змістом частини 1 статті 8 Закону №922-VІІІ, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи.
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону. Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина 6 статті 8 Закону №922-VІІІ).
Як слідує з частин 7 статті 8 Закону №922-VІІІ, у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Окрім того, форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (частина 19 статті 8 Закону №922-VІІІ).
Повертаючись до фактичних обставин справи, Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, на підставі наказу Північного офісу Держаудитслужби за №687 від 30.11.2021 (а.с.92-93) у період з 30.11.2021 по 09.12.2021 проведено моніторинг процедури закупівлі №UA-2020-12-24-016451-с та за його наслідками 08.12.2021 затверджено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (а.с.94-96).
Як відображено у такому, за результатами питання повноти відображення інформації в оголошенні про закупівлю відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель, встановлено недотримання Замовником вимоги пункту 3 Порядку №1082; за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам законодавства встановлено порушення вимог пункту 19 частини 2 статті 22 Закону №922-VІІІ; за результатами питання правомірності допущення учасників до аукціону встановлено порушення вимоги абзацу 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону №922-VІІІ.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2, 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", відповідач зобов`язав АТ "Укргазвидобування" здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Враховуючи вимоги законодавства у сфері публічних закупівель, які регулюють спірні правовідносини, та встановлені судом обставин, а також оцінюючи доводи сторін стосовно правомірності та обґрунтованості висновку про результати моніторингу процедури закупівлі за №UA-2020-12-24-016451-с від 08.12.2021, суд виходить з наступних підстав та мотивів.
У частині встановленого порушення вимог пункту 3 Порядку №1082, за результатами дослідження питання повноти відображення інформації в оголошенні про закупівлю відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель.
Як відображено у пункті 6 розділу VІ "Забезпечення виконання договору про закупівлю" Тендерної документації, Замовник вимагає надання забезпечення виконання договору про закупівлю переможцем тендеру у вигляді банківської гарантії виконання зобов`язання у розмірі 5% від загальної вартості договору про закупівлю згідно додатку №9.1 до тендерної документації (а.с.98-104).
Натомість у оголошенні про проведення відкритих торгів, оприлюдненому АТ "Укргазвидобування" 24.12.2020 з ідентифікатором №UA-2020-12-24-016451-с, в розділі "Розмір та умови надання забезпечення виконання договору про закупівлю" проставлена відмітка про відсутність відомостей (а.с.97).
З огляду на вказані обставини, Держаудитслужба дійшла висновку про недотримання позивачем вимог пункту 3 Порядку №1082, що й відображено у спірному рішенні.
До принципів здійснення публічних закупівель віднесено відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель (пункт 3 частини 1 статті 5 Закону №922-VІІІ).
Як слідує зі змісту вимог частини 1 статті 10 Закону України "Про публічні закупівлі", замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, зокрема оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю.
Так, згідно частини 6 статті 10 Закону №922-VІІІ доступ до інформації, оприлюдненої в електронній системі закупівель, є безоплатним та вільним. Інформація про закупівлю, визначена цим Законом, розміщується в електронній системі закупівель безоплатно через авторизовані електронні майданчики. Інформація про закупівлі, зазначена у частині першій цієї статті, оприлюднюється відповідно до вимог Закону України "Про доступ до публічної інформації", у тому числі у формі відкритих даних. В електронній системі закупівлі, крім інформації, зазначеної у частині першій цієї статті, може оприлюднюватися інша інформація.
Процедура розміщення інформації про публічні закупівлі, яка оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу у складі електронної системи закупівель, подання інформації, документів, звернень та скарг, одержання повідомлень через електронну систему закупівель визначена "Порядком розміщення інформації про публічні закупівлі", затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та міського господарства України від 11.06.2020 за №1082 (надалі по тексту також Порядок №1082), у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин.
Пунктом 3 Порядку №1082 передбачено, що розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником/ЦЗО/учасником/постачальником / органом оскарження / органами державного фінансового контролю шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника/ЦЗО/учасника/постачальника / органу оскарження / органів державного фінансового контролю.
У разі якщо інформація, розміщена в електронній системі закупівель шляхом завантаження документів, містить відомості, що відрізняються від тих, які розміщені шляхом заповнення електронних полів, автентичною вважається інформація, розміщена шляхом заповнення електронних полів.
Після внесення інформації в електронні поля, на неї накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи. Інформація, що заповнюється в електронних полях, може відображатися на веб-порталі у вигляді документа, доступного для друку. Оприлюднення інформації на веб-порталі здійснюється електронною системою закупівель автоматично.
Відповідно до частини 1 статті 22 Закону №922-VIII, тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Приписами пункту 16 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII визначено обов`язкові складові, які повинна містити тендерна документація, в тому числі до таких віднесено розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати).
Судом також взято до врахування лист ТОВ "ЗАКУПКИ.ПРОМ.УА" за вих.№ 1320/12 від 10.12.2021, яким позивача повідомлено, що функціонал майданчика Zakupki.Prom розроблений у відповідності до технічного завдання Адміністратора системи ДП "ПРОЗОРРО", а також про появу з 16.04.2021 у замовників на сторінці створення закупівлі спеціальних полів, де можна вказати інформацію щодо виду та умов надання забезпечення тендерних пропозицій та забезпечення виконання договору (CD-R диск (а.с.29).
Виходячи з наведених вимог законодавства та встановлених обставин справи, слід дійти висновку, що програмне забезпечення авторизованих електронних майданчиків розроблене і функціонує відповідно до технічних завдань, розроблених адміністратором електронної системи закупівель.
В той же час, відповідальність за забезпечення функціонування та наповнення онлайн-сервісу "Zakupivli.Pro", де позивачем розміщено оголошення про проведення відкритих торгів (ідентифікатор №UA-2020-12-24-016451-с), включно щодо розміру, виду, строку та умов надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю, покладено на ДП "ПРОЗОРРО". Отже, алгоритм створення, внесення інформації, проведення та завершення процедур закупівлі визначений технічним завданням ДП "ПРОЗОРРО" та реалізований на електронному майданчику відповідно до нього.
Оскільки пунктом 3 Порядку №1082 передбачено, що розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника, то програмно-технічний комплекс майданчиків, зокрема онлайн-сервіс "Zakupivli.Pro", реалізований таким чином, що виключає можливість оприлюднення інформації всупереч вимогам законодавства, оскільки не дозволяє заповнення чи пропуск обов`язкових полів екранної форми, передбачених Законом №922-VIII та Порядком №1082, тим самим унеможливлюючи допущення порушень з боку замовників.
У спірному випадку, зважаючи на встановлені обставини справи, суд виснує про відсутність у позивача при публікації оголошення про проведення відкритих торгів (ідентифікатор №UA-2020-12-24-016451-с) 24.12.2020 можливість власноруч додати інформацію про "Розмір та умови надання забезпечення виконання договору про закупівлю", адже вказане електронне поле було реалізоване в електронній системі закупівель лише з 16.04.2021.
Відтак, відсутність технічної можливості заповнення всіх полів оголошення про проведення відкритих торгів не може свідчити про допущення замовником законодавства у сфері публічних закупівель, з огляду на що суд не знаходить підстав погодитися з позицією відповідача про правомірність оскаржуваного висновку у цій частині.
У частині встановленого порушення вимог пункту 19 частини 2 статті 22 Закону №922-VІІІ, за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам законодавства.
Так, моніторингом відповідності тендерної документації вимогам Закону №922-VIII контролюючим органом встановлено, що Тендерна документація Замовника не містить прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.
Положеннями пункту 19 частини 2 статті 22 Закону № 922-VIII встановлено, що у тендерній документації зазначається опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме технічні помилки та описки.
Отже першочерговим у цій справі постає питання чи вказано замовником у тендерній документації опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок.
Варто зазначити, що Міністерством розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України відповідно до пункту 11 частини 1 статті 9 Закону №922-VIII видано наказ від 15.04.2020 за №710, яким затверджено "Перелік формальних помилок" (надалі по тексту також Перелік №710).
Наведене свідчить, що законодавець передбачив перелік формальних помилок, в якому містяться їх приклади, які унеможливлюють беззаперечного відхилення тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі.
У свою чергу, у пункті 3 Розділу V "Відхилення тендерних пропозицій" Тендерної документації Замовника, яка міститься в матеріалах справи, вказано наступне: "Наявність у тендерній пропозиції учасника формальних (несуттєвих) помилок не призведе до відхилення його тендерної пропозиції. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме:
1. Інформація/документ, подана учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, містить помилку (помилки) у частині: уживання великої літери; уживання розділових знаків та відмінювання слів у реченні; використання слова або мовного звороту, запозичених з іншої мови; зазначення унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю; помилка в цифрах; застосування правил переносу частини слова з рядка в рядок; написання слів разом та/або окремо, та/або через дефіс; нумерації сторінок/аркушів (у тому числі кілька сторінок/аркушів мають однаковий номер, пропущені номери окремих сторінок/аркушів, немає нумерації сторінок/аркушів, нумерація сторінок/аркушів не відповідає переліку, зазначеному в документі).
2. Помилка, зроблена учасником процедури закупівлі під час оформлення тексту документа/унесення інформації в окремі поля електронної форми тендерної пропозиції (у тому числі комп`ютерна коректура, заміна літери (літер) та/або цифри (цифр), переставлення літер (цифр) місцями, пропуск літер (цифр), повторення слів, немає пропуску між словами, заокруглення числа), що не впливає на ціну тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення та/або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі.
3. Невірна назва документа (документів), що подається учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, зміст якого відповідає вимогам, визначеним замовником у тендерній документації.
4. Окрема сторінка (сторінки) копії документа (документів) не завірена підписом та/або печаткою учасника процедури закупівлі (у разі її використання).
5. У складі тендерної пропозиції немає документа (документів), на який посилається учасник процедури закупівлі у своїй тендерній пропозиції, при цьому замовником не вимагається подання такого документа в тендерній документації.
6. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що не містить власноручного підпису уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, якщо на цей документ (документи) накладено її кваліфікований електронний підпис.
7. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що складений у довільній формі та не містить вихідного номера.
8. Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що є сканованою копією оригіналу документа/електронного документа.
9. Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, який засвідчений підписом уповноваженої особи учасника процедури закупівлі та додатково містить підпис (візу) особи, повноваження якої учасником процедури закупівлі не підтверджені (наприклад, переклад документа завізований перекладачем тощо).
10. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що містить (містять) застарілу інформацію про назву вулиці, міста, найменування юридичної особи тощо, у зв`язку з тим, що такі назва, найменування були змінені відповідно до законодавства після того, як відповідний документ (документи) був (були) поданий (подані).
11. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, в якому позиція цифри (цифр) у сумі є некоректною, при цьому сума, що зазначена прописом, є правильною.
12. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції в форматі, що відрізняється від формату, який вимагається замовником у тендерній документації, при цьому такий формат документа забезпечує можливість його перегляду" (а.с.98-104).
З наведеного слід дійти висновку, що замовник у тендерній документації описав та повністю зазначив увесь перелік формальних (несуттєвих) помилок, який, насамперед, передбачений відповідним наказом центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель.
При цьому, в силу пункту 11 частини 1 статті 9 Закону №922-VIII, однією із основних функцій Уповноваженого органу є саме розроблення та затвердження переліку формальних помилок.
Більше того, переконання відповідача про те, що у наказі Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 за №710 міститься перелік формальних помилок, а не їх приклади, є помилковим, оскільки затверджений "Перелік формальних помилок" сам по собі і містить приклади цих помилок, як-от уживання великої літери, написання слів разом та/або окремо, та/або через дефіс, невірна назва документа, тощо.
Таким чином, суд виснує, що АТ "Укргазвидобування" у повному обсязі виконано приписи пункту 19 частини 2 статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі", що, насамперед, свідчить про протиправність оскаржуваного висновку контролюючого органу в цій частині.
У частині встановленого порушення вимог абзацу 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону №922-VІІІ, за результатами дослідження питання правомірності допущення учасників до аукціону.
Вищеописані обставини засвідчуються долученими до суду протоколами створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 13.03.2025 (а.с.106, 108), та не заперечуються позивачем.
Разом із тим, враховуючи, що у пункті 1 розділу ІІІ "Інструкція з підготовки тендерних пропозицій" Тендерної документації Замовником передбачено подання тендерних пропозицій з накладанням на такі учасниками кваліфікованого електронного підпису, тендерні пропозиції ТОВ "ЛІГА ЗАКОН 1" та ТОВ "БАЗА-КОНСАЛТИНГ 1" не відповідали вимогам тендерної документації Замовника та підлягали відхиленню, проте були допущені АТ "Укргазвидобування" до аукціону, чим порушено вимоги абзацу 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону №922-VІІІ.
Частиною 1 статті 26 Закону №922-VIII передбачено, що тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.
Відповідно до частини 3 статті 12 Закону №922-VIII під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій/пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".
Відповідно до статті 1 Закону України "Про електронні довірчі послуги" від 05.10.2017 за №2155-VIII, електронний підпис - це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа; удосконалений електронний підпис - це електронний підпис, створений за результатом криптографічного перетворення електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис, з використанням засобу удосконаленого електронного підпису та особистого ключа, однозначно пов`язаного з підписувачем, і який дає змогу здійснити електронну ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис.
03 березня 2020 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову №193 "Про реалізацію експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів" (надалі по тексту також Постанова №193).
У пункті 1 Постанови №193 Кабінет Міністрів України вирішив погодитися з пропозицією Міністерства цифрової трансформації та Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації стосовно реалізації експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів (надалі по тексту також експериментальний проект).
Експериментальний проект реалізується до дня набрання чинності змінами до Закону України "Про електронні довірчі послуги" щодо врегулювання використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, але не пізніше ніж до 05.03.2022.
Підпунктом 1 пункту 3 Постанови №193 установлено, що удосконалені електронні підписи чи печатки, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, що відповідають затвердженим пунктом 2 цієї постанови вимогам, можуть використовуватися користувачами електронних довірчих послуг для здійснення електронної взаємодії, електронної ідентифікації та автентифікації фізичних, юридичних осіб і представників юридичних осіб у разі, коли законодавством передбачено використання виключно кваліфікованих електронних підписів чи печаток (засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки, кваліфікованих електронних довірчих послуг) або засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри, крім .
Згідно з підпунктом 3 пункту 3 Постанови №193 результати надання електронних довірчих послуг, пов`язаних із створенням, перевіркою, підтвердженням та зберіганням удосконалених електронних підписів чи печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, визнаються органами державної влади, органами місцевого самоврядування, а також іншими особами, які надають електронні публічні (зокрема адміністративні) послуги, та користувачами електронних довірчих послуг.
У силу вимог частини 9 статті 29 Закону № 922-VIII, після оцінки тендерних пропозицій/пропозицій замовник розглядає на відповідність вимогам тендерної документації/оголошення про проведення спрощеної закупівлі тендерну пропозицію/пропозицію, яка визначена найбільш економічно вигідною.
Згідно абзацу 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі", замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом першим 1 частини 3 статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства. У свою чергу, тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації (абзац перший 1 частини 3 статті 22 Закону №922-VІІІ).
Спір у цій справі виник у межах правовідносин, пов`язаних із процедурою закупівлі послуг, відповідно до Закону №922-VIII, натомість у цій частині підлягають дослідженню правові наслідки підписання учасником закупівлі тендерної пропозиції та інших документів удосконаленим електронним підписом (замість кваліфікованого електронного підпису).
Суд зазначає, що Верховний Суд уже вирішував як необхідно застосовувати частину 1 статті 31 Закону №922-VIII у випадках, коли в тендерній документації є вимога щодо використання учасниками торгів кваліфікованого електронного підпису, а документ, поданий для участі в закупівлі, підписано удосконаленим електронним підписом.
У вказаній постанові Касаційний адміністративний суд зазначив, що електронний підпис це унікальний набір криптографічно зашифрованих електронних даних, які ідентифікують особу. Він може бути удосконаленим (УЕП) та кваліфікованим (КЕП). Відрізняються ці види підпису рівнем захисту.
Відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги" кваліфікований електронний підпис це удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа. Удосконалений електронний підпис електронний підпис, створений за результатом криптографічного перетворення електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис, з використанням засобу удосконаленого електронного підпису та особистого ключа, однозначно пов`язаного з підписувачем, і який дає змогу здійснити електронну ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис.
Таким чином, КЕП більш захищений, оскільки базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа і зберігається на захищеному носії. УЕП - менш захищений, оскільки зберігається на незахищеному носії, водночас дає змогу здійснити ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей підпис.
У листі-роз`ясненні Міністерства цифрової трансформації України від 16.02.2021 за №1/06-3-1587 наголошується на можливості до 31.12.2021 використовувати удосконалені електронні підписи та печатки, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, з дотриманням вимог, встановлених постановою Кабінету Міністрів України "Про реалізацію експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів" від 03.03.2020 за №193.
Крім того, використання удосконаленого електронного підпису передбачено Законом України "Про електронні довірчі послуги", а також постановою Кабінету Міністрів України "Про реалізацію експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів" від 03.03.2020 за №193.
Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду у вказаній постанові констатував, що порушення, яке встановив контролюючий орган (застосування удосконаленого електронного підпису замість кваліфікованого) є суто формальним, адже електронна банківська гарантія з накладеним електронним цифровим підписом надавалася учасником процедури закупівлі, а вказаний підпис дає змогу здійснити електронну ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис.
Як установлено судом у цій адміністративній справі і не ставиться під сумнів сторонами, удосконалений електронний, яким підписано тендерну пропозицію ТОВ "ЛІГА ЗАКОН 1", базується на кваліфікованому сертифікаті відкритих ключів.
З урахуванням викладеного слід дійти висновку про те, що використання учасником відкритих торгів з ідентифікатором №UA-2020-12-24-016451-с, котрий згодом став переможцем, удосконаленого електронного підпису у спірних правовідносинах не становило порушення вимог Закону №922-VIII та тендерної документації, що вказує про обґрунтованість позовних вимог та протиправність оскаржуваного висновку контролюючого органу в цій частині.
Інших суттєвих доводів та/або доказів щодо обґрунтування заявлених позовних вимог та заперечень проти них, які могли б потягнути зміну висновків суду щодо спірних правовідносин, сторонами суду не наведено та не надано.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення (частини 1, 2 статті 77 КАС України).
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Суд за правилами статті 90 КАС України оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Підсумовуючи викладене, суд констатує, що проведення перевірки органом державного фінансового контролю здійснюється з метою корегування роботи підконтрольного суб`єкта та приведення його діяльності відповідно до вимог законодавства, водночас наслідком такої перевірки є складання висновку, що містить інформацію про виявлені порушення.
Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що у спірному випадку виявлені перевіркою порушення не знайшли підтвердження під час вирішення цього спору, з огляду на що висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області про результати моніторингу процедури закупівель №UA-2020-12-24-016451-с від 08.12.2021 прийнятий без урахування усіх обставин, що мають значення, та не підставі чинного законодавства, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.
За таких обставин позовні вимоги є обґрунтованими, а позов таким, що підлягає до задоволення.
Розподіляючи між сторонами судові витрати суд відзначає, що відповідно до частини 1 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Позивачем сплачено судовий збір за подання до суду адміністративного позову немайнового характеру в загальному розмірі 2 270,00 гривень, підтвердженням чого є наявне в матеріалах справи платіжне доручення за №469091 від 17.12.2021 (а.с.14).
При задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень КАС України, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа (частина 1 статті 139 КАС України).
Відтак, підлягають стягненню з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача понесені ним судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 2 270,00 гривень.
Сторонами не подано до суду будь-яких доказів про понесення ними інших витрат, пов`язаних з розглядом справи, відтак у суду відсутні підстави для вирішення питання щодо їх розподілу.
На підставі статті 1291 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позов задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2020-12-24-016451-с від 08.12.2021.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби (ідентифікаційний код юридичної особи 40479560) на користь акціонерного товариства "Укргазвидобування" (ідентифікаційний код юридичної особи 30019775) сплачений судовий збір в розмірі 2 270,00 гривень (дві тисячі двісті сімдесят гривень нуль копійок).
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач акціонерне товариство "Укргазвидобування" (ідентифікаційний код юридичної особи 30019775), вул. Кудрявська, 26/28, м. Київ, 04053;

відповідач Північний офіс Держаудитслужби (ідентифікаційний код юридичної особи, ), вул. Січових Стрільців, 18, м. Київ, 04053.

Суддя Чуприна О.В.