Справа № 363/5624/25
Суддя: Шубочкіна Т. В.
Дата ухвалення: 2025-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

"30" вересня 2025 р. Справа № 363/5624/25
УХВАЛА

30 вересня 2025 року місто Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Шубочкіна Т.В., при вирішенні питання про прийняття позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за ст. 210-1 КУпАП, в якій просить скасувати постанову №1157 від 22.06.2025 року, винесену начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 , якою його було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу; поновити пропущений строк на оскарження постанови про адміністративне правопорушення; провадження закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно частини четвертої статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Відповідно до ч. 1 ст. 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 09 листопада 2020 року у справі №420/1813/19, до поважних причин пропуску процесуальних строків відносяться обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Як вбачається з позову, про наявність постанови ІНФОРМАЦІЯ_2 № 1157 від 22.06.2025 року позивачу стало відомо з надходження повідомлення від виконавчої служби про арешт коштів боржника від 17.09.2025 року по ВП № 78953458.

Ознайомившись з доданими позивачем до позовної заяви документами, приходжу до висновку, що доводи позивача в підтвердження причин пропуску ним строку звернення до суду з позовною заявою про скасування постанови про адміністративне правопорушення не є обґрунтованими, оскільки, позивач не додає письмового підтвердження про отримання ним оскаржуваної постанови саме 17.09.2025 року, а в наданій копії листа банку вказаний тільки час 19:31.

Отже позивачу необхідно надати докази того, що він дізнався про існування постанови 17.09.2025 року.

Крім того, позивач у позові просить витребувати у відповідача оскаржувану постанову.

Частиною 1 статті 80 КАС України визначено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Частина 2 статті 80 КАС України містить вимоги до форми клопотання про витребування доказів. У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу (частина 4 статті 79 КАС України).

Зі змісту наведених норм слідує, що чітко встановлений порядок подання клопотання про витребування доказів, обов`язковою складовою якого є зазначення про неможливість самостійно надати докази з підтверджуючими документами про те, що усі належні дії, спрямовані на отримання відповідного доказу здійснені, та (або) з зазначенням у клопотанні при витребуванні доказів причин неможливості самостійно отримати відповідний доказ.

Позивач не надав клопотання про витребування доказів, оформленого відповідно до вимог статті 80 КАС України, у тому числі із зазначенням заходів, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу, а перекладає власні обов`язки щодо надання доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160 і 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, керуючись положеннями ст. 169 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху із зазначенням недоліків заяви та наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.160,161,169 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Установити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо він відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне зазначені недоліки заяви, вона вважатиметься неподаною та буде повернена позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Т.В. Шубочкіна