Справа № 120/3563/25
Суддя: Томчук Андрій Валерійович
Дата ухвалення: 2025-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

07 жовтня 2025 р. Справа № 120/3563/25

Вінницький окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Томчука А.В.,

за участі секретаря судового засідання: Товстун Н.М.,

представника позивача: Волошенюк О.В.,

представників відповідача: Пенської О.Ю., Яремчук І.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю-підприємства "Авіс"

до: Головного управління ДПС у Вінницькій області

про: визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю-підприємство "Авіс" (далі - ТОВ "Авіс", позивач) звернулось в суд із позовною заявою до Головного управління ДПС у Вінницькій області (далі - ГУ ДПС у Вінницькій області, відповідач, податковий орган) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

В обґрунтування заявлених вимог представник позивача зазначає, що за результатами проведеної документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "Авіс", податковим органом складено акт від 27.01.2025 № 2146/02-32-07-03/13304871 та в подальшому винесено податкові повідомлення-рішення від 27.02.2025 № , № .

При цьому, стверджуючи про протиправність висновків акту перевірки та відповідно і оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Ухвалою від 26.03.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено її розгляд здійснювати в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання у справі на 24.04.2025. Встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.

08.04.2025 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача заперечив щодо заявленого позову та вказав наступне.

За результатами перевірки ТОВ "Авіс" складено акт від 27.01.2025 № 2146/02-32-07-03/13304871, відповідно до якого встановлено порушення:

- п. 198.6 статті 198, п. 201.1, 201.10 статті 201 абз. б) п.200.4, п.200.9 ст. 200, розділу V ПК України в результаті чого завищено суму від`ємного значення з ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку (р.20.2.1 Декларації") за листопад 2024 року на суму 615 420 грн.

- п. 198.6 статті 198, абз. в) п.200.4 ст.200 п. 201.1, 201.10 статті 201 розділу V ПК України в результаті чого завищено рядок 21 "Сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду" Декларації за листопад 2024р. на 1 723 147 грн.

Щодо порушень, які вплинули на прийняття податкового повідомлення-рішення від 27.02.2025 № форми "В4 " на суму зменшення від`ємного значення 1723147 грн, податковий орган зазначає, що за листопад 2024 року ТОВ-підприємством "Aвіс" задекларовано податкового кредиту з ПДВ (рядок 17 Декларації) у сумі 17 864 882 грн.

ТОВ - підприємство "Aвіс" всупереч п.198.1 п.198.6 статті 198, п. 201.1, 201.10 статті 201 ПК України віднесено до складу податкового кредиту за листопад 2024 року суму ПДВ в розмірі 720 420 грн, в тому числі:

- по взаємовідносинам з ТОВ "Капро Ойл" (), за листопад 2024 року суму ПДВ в розмірі 615 420 грн;

- по взаємовідносинам з ТОВ "Люкс Фуд" (), за листопад 2024 року суму ПДВ в розмірі 105000 грн.

За жовтень 2024 року суму ПДВ в розмірі 1 618 147 грн, в тому числі:

- по взаємовідносинам з ТОВ "Капро Ойл" (), за жовтень 2024 року суму ПДВ в розмірі 1 514 628 грн;

- по взаємовідносинам з ТОВ "Люкс Фуд" (), за жовтень 2024 року суму ПДВ в розмірі 103 519 грн.

В ході проведення перевірки встановлено, що ТОВ - підприємство "Aвіс" в порушення п. 201.1., п. 201.10 статті 201 розділу V ПК України включено до складу податкового кредиту за жовтень та листопад 2024 року податкові накладні, з невірно вказаними кодами УКТ ЗЕД, а саме:

- ПН ТОВ "Люкс Фуд" № 5 від 15.10.2024, № 5 від 13.11.2024, код УКТЗКД 2106, назва в УКТ ЗЕД згідно коду у податковій накладній "2106" - "харчові продукти, в іншому місці не зазначені", тоді як необхідним кодом УКТ ЗКД слід було вказати "408118000" - "яйця птиці без шкаралупи та яєчні жовтки, свіжі, сушені, варені у воді або на парі, формовані, морожені, або консервовані іншим способом, з додаванням чи без додавання цукру чи інших підсолоджувальних речовин;

- ПН ТОВ "Капро Ойл" № 22 від 06.10.2024, № 35 від 08.10.2024, № 130 від 21.10.2024, № 171 від 27.10.2024, № 185 від 29.10.2024, № 45 від 08.11.2024, № 47 від 10.11.2024, № 79 від 14.11.2024 назва в УКТ ЗЕД згідно коду у податковій накладній "1516" - "жири, олії та їх фракції тваринного, рослинного або мікробного походження, частково або повністю гідрогенізовані, реетирифіковані або елаїдинізовані, рафіновані або нерафіновані, але не піддані подальшій обробці", тоді як необхідним кодом УКТ ЗКД слід було вказати "" - "олія пальмова та її фракції, рафіновані або нерафіновані, але без зміни їх хімічного складу.

Відповідно до АІС "Податковий блок" встановлено:

ТОВ "Капро Ойл" () імпортує товар "Пальмова олія РДВ (рафінована дезодорована відбілена)", "Рідка фракція пальмової олії, пальмовий олеїн РДВ (рафінований дезодорований вибілений)", "Тверда фракція пальмової олії, пальмовий стеарин РДВ (рафінований дезодорований вибілений)" з кодом УКТЗЕД .

ТОВ "Люкс Фуд" () імпортує товар "Яєчні жовтки сушені: Порошок яєчного жовтку пастеризований термостабільний" з кодом УКТ ЗЕД 408118000.

Відповідач у відзиві посилається на норми ПК України та вказує, що податкова накладна, яка містить помилки у коді товару згідно з УКТ ЗЕД (у тому числі, якщо помилка наявна хоч в одній цифрі коду товару згідно з УКТ ЗЕД та незалежно від того, яку кількість цифр такого коду зазначено платником ПДВ у відповідному рядку податкової накладної), вважається такою, що складена з порушенням норм ПК України, не дає змоги у повній мірі ідентифікувати здійснену операцію, а отже, не може бути підставою для віднесення сум ПДВ, зазначених у ній, до складу податкового кредиту (у тому числі у разі, якщо така податкова накладна зареєстрована в ЄРПН).

Як свідчать обставини справи, позивачу було достеменно відомо, що податкові накладні складені з допущенням постачальником товарів помилок при зазначенні таких обов`язкових реквізитів як код УКТ ЗЕД, оскільки первинні документи позивача не відповідали заявленій в податковій накладній номенклатурі товарів згідно з кодами УКТ ЗЕД.

За таких умов, позивачу потрібно було подати декларацію з податку на додану вартість разом зі скаргою. Така заява зі скаргою слугувала б підставою протягом 90 календарних днів з дня її надходження з урахуванням вимог, встановлених п. 78.1.9 пункту 78.1 статті 78 ПК України, для проведення контролюючим органом документальної перевірки зазначеного продавця для з`ясування достовірності та повноти нарахування ним зобов`язань з податку за такою операцією.

Таким чином, позивач мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання.

Відповідач зауважує, що помилки в коді товару згідно з УКТ ЗЕД у податкових накладних, на підставі яких позивачем сформовано податковий кредит у відповідному звітному (податковому), носять очевидний характер.

Щодо порушень, які вплинули на прийняття податкового повідомлення-рішення від 27.02.2025 № форми "В1" на суму зменшення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість 615 420 грн, відповідач зазначає, що в ході проведення перевірки встановлено, що ТОВ -підприємство "Авіс" в порушення п. 201.1, 201.10 статті 201 розділу V ПК України включено до складу податкового кредиту за червень 2023 року податкові накладні з невірно вказаними кодами УКТ ЗЕД. Таким чином позивачем в порушення п. 198.6, статті 198, п.201.1, 201.10 статті 201 розділу V ПК України безпідставно включено до складу податкового кредиту та заявлено до бюджетного відшкодування в Декларації за листопад 2024 року суму ПДВ в розмірі 615 420 грн в результаті чого: завищено суму від`ємного значення з ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку (рядок 20.2.1 Декларації) за листопад 2024 року на суму 615 420 грн.

Також у відзиві відповідач заперечив з приводу стягнення на користь позивача витрат на правничу допомогу.

Протокольною ухвалою від 24.04.2025 підготовче засідання у справі відкладено на 14.05.2025.

В подальшому підготовче засідання було відкладено на 22.05.2025.

21.05.2025 через систему "Електронний суд" представник позивача подала додаткові пояснення та документи.

Протокольною ухвалою від 22.05.2025 підготовче засідання у справі відкладено на 09.06.2025.

06.06.2025 сторона відповідача на виконання вимог ухвали суду надала для долучення до матеріалів справи додаткові докази.

Протокольними ухвалами від 09.06.2025 суд задовольнив клопотання представника відповідача про виклик свідка та відклав підготовче засідання у справі на 15.07.2025.

Ухвалою від 15.07.2025, постановленою із занесенням до протоколу судового засідання, підготовче засідання відкладено на 23.07.2025.

У підготовчому засіданні 23.07.2025 суд допитав в якості свідка начальника відділу перевірок з питань відшкодування ПДВ управління податкового аудиту ГУ ДПС у Вінницькій області ОСОБА_1 .

Допитаний свідок вказав щодо виявлених при проведеній перевірці порушень ТОВ "Авіс" на суму зменшення від`ємного значення ПДВ, зокрема в частині невірного зазначення ТОВ "Капро Ойл", ТОВ "Люкс Фуд" кодів УКТ ЗЕД у податкових накладних. Так, свідок зауважив, що ТОВ "Капро Ойл" імпортує товар "Пальмова олія РДВ (рафінована дезодорована відбілена)", "Рідка фракція пальмової олії, пальмовий олеїн РДВ (рафінований дезодорований вибілений)", "Тверда фракція пальмової олії, пальмовий стеарин РДВ (рафінований дезодорований вибілений)" з кодом УКТЗЕД , а ТОВ "Люкс Фуд" імпортує товар "Яєчні жовтки сушені: Порошок яєчного жовтку пастеризований термостабільний" з кодом УКТ ЗЕД 408118000, в той час як у ПН ТОВ "Капро Ойл", ТОВ "Люкс Фуд" вказані коди УКТ ЗЕД, що відповідають коду "2106" - "харчові продукти, в іншому місці не зазначені", "1516" - "жири, олії та їх фракції тваринного, рослинного або мікробного походження, частково або повністю гідрогенізовані, реетирифіковані або елаїдинізовані, рафіновані або нерафіновані, але не піддані подальшій обробці".

На запитання суду, свідок пояснив, що з митних декларацій та якісних посвідчень товару, придбаного ТОВ "Капро Ойл", при перевірці встановлено, що підприємством придбавався саме такий товар "як яєчний жовток, порошок яєчного жовтку (термостабільний)", тоді як зазначення у ПН, виписаних продавцем при здійсненні операцій з купівлі-продажу з ТОВ "Авіс" вказано код УКТ ЗЕД "2106" - "харчові продукти, в іншому місці не зазначені", що не відповідає первинно вірному коду УКТ ЗЕД. Більше того, навіть у разі змішування ТОВ "Люкс Фуд" "порошку яєчного жовтку" з сіллю чи іншими "жовтками", такий товар зберігає характеристики та залишається "яєчним жовтком", відповідно, код товару товар має бути вказано згідно первинного придбаних кодів УКТ ЗЕД.

Ухвалою від 23.07.2025, постановленою із занесенням до протоколу судового засідання, суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду на 26.08.2025.

26.08.2025 представник позивача подала заяву про стягнення з ГУ ДПС у Вінницькій області заяву про стягнення витрат на правничу допомогу.

Ухвалою від 26.08.2025, постановленою із занесенням до протоколу судового засідання, судове засідання відкладено на 09.09.2025.

03.09.2025 податковий орган подав заперечення щодо заяви про стягнення витрат на правничу допомогу.

08.09.2025 сторона позивача подала додаткові пояснення у справі.

Ухвалою від 09.09.2025, постановленою із занесенням до протоколу судового засідання, суд відклав розгляд справи на 30.09.2025.

У заяві від 26.09.2025 сторона відповідача заперечила щодо можливості прийняття судом письмових пояснень позивача, та вказали, що фактично така заява є заявою про зміну підстав позову.

Протокольною ухвалою від 30.09.2025 суд постановив повернути заяву від 08.09.2025 без розгляду.

У судовому засіданні 30.09.2025 представник позивача надала пояснення, що відтворюють зміст позовної заяви, додаткових пояснень, та просила суд задовольнити позовну заяву ТОВ "Авіс". Додатково зауважила на помилковості висновків податкового органу щодо помилок відносно кодів УКТ ЗЕД, зазначених у податкових накладних ТОВ "Капро Ойл", ТОВ "Люкс Фуд".

Представники відповідача заперечили щодо задоволення заявлених товариством вимог з підстав викладених у заявах по суті справи та наголосили на правомірності рішень контролюючого органу.

Ухвалою від 30.09.2025 постановленою із занесенням до протоколу судового засідання суд оголосив про перехід до стадії прийняття рішення та визначив датою його прийняття 07.10.2025.

07.10.2025 суд проголосив вступну та резолютивну частину рішення у справі.

Розглянувши матеріали, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, надавши оцінку всім аргументам учасників справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Товариство з обмеженою відповідальністю-підприємство "Авіс" () засноване 21.07.1998, основним видом діяльності визначено за КВЕД 10.41 Виробництво олії та тваринних жирів.

На підставі направлення від 10.01.2025 № 143, виданого ГУ ДПС у Вінницькій області, наказу ГУ ДПС у Вінницькій області від 09.01.2025 № 128к, виданого на підставі п.п. 191.1.6 п. 191.1, п.п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п.п. 75.1.2 п. 75.1 ст. 75, п.п. 78.1.8 п. 78.1 ст. 78, п. 69.2 ст. 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідних положень ПК України проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ-підприємства "Авіс" з питань дотримання вимог податкового законодавства при декларуванні за листопад 2024 року у податковій декларації з податку на додану вартість № від 19.12.2024 від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету, яке визначене з урахуванням від`ємного значення з податку на додану вартість, задекларованого у попередніх звітних періодах та поданих уточнюючих розрахунків.

За наслідками проведеної перевірки посадовими особами відповідача складено акт від 27.01.2025 № 2146/02-32-07-03/13304871, в якому встановлено наступне.

За листопад 2024 року ТОВ-підприємством "Aвіс" задекларовано податкового кредиту з ПДВ (рядок 17 Декларації) у сумі 17 864 882 грн.

ТОВ - підприємство "Aвіс" всупереч п.198.1 п.198.6 статті 198, п. 201.1, 201.10 статті 201 ПК України віднесено до складу податкового кредиту за листопад 2024 року суму ПДВ в розмірі 720 420 грн, в тому числі:

- по взаємовідносинам з ТОВ "КАПРО ОЙЛ" (), за листопад 2024 року суму ПДВ в розмірі 615 420 грн;

- по взаємовідносинам з ТОВ "ЛЮКС ФУД" (), за листопад 2024 року суму ПДВ в розмірі 105000 грн.

ТОВ - підприємством "Aвіс" всупереч п.198.1 п.198.6 статті 198, п. 201.1, 201.10 статті 201 ПК України віднесено до складу податкового кредиту за жовтень 2024 року суму ПДВ в розмірі 1 618 147 грн, в тому числі:

- по взаємовідносинам з ТОВ "Капро Ойл" (), за жовтень 2024 року суму ПДВ в розмірі 1 514 628 грн;

- по взаємовідносинам з ТОВ "Люкс Фуд" (), за жовтень 2024 року суму ПДВ в розмірі 103 519 грн.

В ході проведення перевірки встановлено, що ТОВ - підприємство "Авіс" в порушення п. 201.1., п. 201.10 статті 201 розділу V ПК України включено до складу податкового кредиту за жовтень та листопад 2024 року податкові накладні, з невірно вказаними кодами УКТ ЗЕД, а саме:

- ПН ТОВ "Люкс Фуд" № 5 від 15.10.2024, № 5 від 13.11.2024, назва в УКТ ЗЕД згідно коду у податковій накладній "2106" - "харчові продукти, в іншому місці не зазначені", тоді як необхідним кодом УКТ ЗКД (згідно висновків акта перевірки) мав бути вказаний код "408118000" - "яйця птиці без шкаралупи та яєчні жовтки, свіжі, сушені, варені у воді або на парі, формовані, морожені, або консервовані іншим способом, з додаванням чи без додавання цукру чи інших підсолоджувальних речовин;

- ПН ТОВ "Капро Ойл" № 22 від 06.10.2024, № 35 від 08.10.2024, № 130 від 21.10.2024, № 171 від 27.10.2024, № 185 від 29.10.2024, № 45 від 08.11.2024, № 47 від 10.11.2024, № 79 від 14.11.2024 назва в УКТ ЗЕД згідно коду у податковій накладній "1516" - "жири, олії та їх фракції тваринного, рослинного або мікробного походження, частково або повністю гідрогенізовані, реетирифіковані або елаїдинізовані, рафіновані або нерафіновані, але не піддані подальшій обробці", тоді як необхідним кодом УКТ ЗКД (згідно висновків акта перевірки) слід було вказати код "" - "олія пальмова та її фракції, рафіновані або нерафіновані, але без зміни їх хімічного складу.

Відповідно до АІС "Податковий блок" встановлено:

ТОВ "Капро Ойл" () імпортує товар "Пальмова олія РДВ (рафінована дезодорована відбілена)", "Рідка фракція пальмової олії, пальмовий олеїн РДВ (рафінований дезодорований вибілений)", "Тверда фракція пальмової олії, пальмовий стеарин РДВ (рафінований дезодорований вибілений)" з кодом УКТЗЕД .

ТОВ "Люкс Фуд" () імпортує товар "Яєчні жовтки сушені: Порошок яєчного жовтку пастеризований термостабільний" з кодом УКТ ЗЕД 408118000.

За висновками акта податкова накладна з неправильно зазначеними кодами УКТ ЗЕД товарів/послуг у податковій накладній, є такою, що складена з порушенням норм ПКУ, заважає ідентифікувати здійснену операцію. Отже суми ПДВ за такою ПН не можуть бути віднесені до складу податкового кредиту.

Так, за висновками акта встановлено порушення підприємство допустило порушення:

- п. 198.6 статті 198, п. 201.1, 201.10 статті 201 абз. б) п.200.4, п.200.9 ст. 200, розділу V ПК України в результаті чого завищено суму від`ємного значення з ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку (р.20.2.1 Декларації") за листопад 2024 року на суму 615 420 грн.

- п. 198.6 статті 198, абз. в) п.200.4 ст.200 п. 201.1, 201.10 статті 201 розділу V ПК України в результаті чого завищено рядок 21 "Сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду" Декларації за листопад 2024р. на 1 723 147 грн.

Не погоджуючись із висновками акта перевірки, позивач подав до ГУ ДПС у Вінницькій області заперечення на такі, однак рішенням відповідача від 21.02.2025 № 6400/6/02-32-07-03-13 висновки наведені в акті від 27.01.2025 № 2146/02-32-07-03/13304871 залишено без змін.

За наслідками встановлених в акті порушень норм чинного законодавства, податковим органом 27.0.2025 винесено податкові повідомлення-рішення:

- № , яким за порушення ТОВ "Авіс" п. 198.1, п. 198.6 ст. 198, абз "в" п. 200.4 ст .200, п. 201.1, п. 201.10 ст. 201 ПК України зменшено суму від`ємного значення суми податку на додану вартість на 172317 грн;

- № , яким за порушення ТОВ "Авіс" п. 198.1, 198.6 ст. 198, абз. "б" п. 200.4, п. 200.7, п. 200.9 ст. 200, п. 201.1, п. 201.10 ст. 201 ПК України, визначено суму завищення бюджетного відшкодування 615420 грн, застосовано штрафні санкції суму 153855 грн.

Не погоджуючись із виявленими порушеннями та винесеними податковими повідомленнями-рішеннями, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Поряд з цим основними аргументами сторони позивача є те, що його контрагенти ТОВ "Люкс Фуд" та ТОВ "Капро Ойл" склали спірні податкові накладні без будь-яких порушень їх форми і змісту, зазначивши, зокрема вірні коди УКТ ЗЕД, що спростовує незаконне припущення відповідача стосовно того, що ТОВ "Авіс" безпідставно включено до складу податкового кредиту суму ПДВ в Декларації за жовтень та листопад 2024 року.

Позивач доводить, що зазначені податкові накладні зареєстровані постачальником у встановленому законом порядку, були прийняті контролюючим органом без зауважень. Про наявність критичних помилок у цих податкових накладних контролюючий орган не зазначив. Також позивач наполягає, що якщо помилки і були, то їх допустили саме постачальники, що не може нести негативних наслідків для позивача.

Водночас позиція податкового органу, полягає у тому, що позивачу було достеменно відомо, що податкові накладні складені з допущенням постачальником товарів помилок при зазначенні таких обов`язкових реквізитів як код УКТ ЗЕД, оскільки первинні документи позивача не відповідали заявленій в податковій накладній номенклатурі товарів згідно з кодами УКТ ЗЕД. За таких умов, позивачу потрібно було подати декларацію з податку на додану вартість разом зі скаргою. Така заява зі скаргою слугувала б підставою протягом 90 календарних днів з дня її надходження з урахуванням вимог, встановлених п. 78.1.9 пункту 78.1 статті 78 ПК України, для проведення контролюючим органом документальної перевірки зазначеного продавця для з`ясування достовірності та повноти нарахування ним зобов`язань з податку за такою операцією.

Таким чином, позивач мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання."

Визначаючись щодо заявлених вимог в контексті цієї спірної ситуації, суд керується та виходить з наступного.

За нормами статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України (далі - Податковий кодекс, Кодекс, ПК України).

Згідно приписів пункту 109.1 статті 109 Кодексу податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.

У відповідності із пунктом 109.2 статті 109 Податкового кодексу порушення податкового законодавства та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України.

За нормами статті 112 Кодексу особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання. Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності. У разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення.

Відповідач у акті перевірки встановив, що товариство всупереч п. 198.1, п. 198.6 статті 198, п. 201.1 п. 201.10 статті 201 ПК України віднесено до складу податкового кредиту за листопад 2024 року суму ПДВ грн на підставі податкових накладних, які не відповідають вимогам щодо їх заповнення, а саме податкові накладні з невірно зазначеними кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг.

За визначенням у підпункті 14.1.181 пункту 14.1 статті 14 ПК України податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

За положеннями пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу об`єктом оподаткування є операції платників податку з:

а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу у володіння та користування лізингоодержувачу/орендарю;

б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу;

в) ввезення товарів на митну територію України;

г) вивезення товарів за межі митної території України;

е) постачання послуг з міжнародних перевезень пасажирів і багажу та вантажів залізничним, автомобільним, морським і річковим та авіаційним транспортом.

За приписами пункту 187.1 статті 185 Податкового кодексу датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг, оплата яких здійснюється електронними грошима, - дата зарахування електронних грошей платнику податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, на електронний гаманець, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», незалежно від дати накладення електронного підпису.

За приписами пункту 198.1 статті 198 ПК України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з придбання або виготовлення товарів та послуг.

Пунктом 198.2 статті 198 ПК України передбачено, що датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг.

Відповідно до пункту 198.3 статті 198 ПК України податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи); ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах провадження господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

За унормуванням пункту 198.6 статті 198 ПК України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

Пунктом 200.1 статті 200 ПК України передбачено, що сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Згідно з пунктом 200.4 статті 200 ПК України при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:

а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу -

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на відповідний рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;

в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Відповідно до пункту 200.7 статті 200 ПК України платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.

Пунктом 200.10 статті 200 ПК України визначено, що у строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання).

Платники податку, які мають право на бюджетне відшкодування відповідно до цієї статті та подали заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, отримують таке бюджетне відшкодування в разі узгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки, а у випадках, визначених пунктом 200.11 цієї статті, - за результатами перевірки, зазначеної у такому пункті, що проводяться відповідно до цього Кодексу.

За правилами пункту 200.11 статті 200 ПК України контролюючий орган має право протягом 40 календарних днів, що настають за граничним строком подання податкової декларації, а в разі якщо така податкова декларація надана після закінчення граничного строку - за днем її фактичного подання, провести документальну перевірку платника податку згідно з підпунктом 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу.

Рішення про проведення документальної перевірки має бути прийнято не пізніше закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки.

За приписами пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, уповноваженої платником особи відповідно до вимог Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити, зокрема, е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг; і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

У разі допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена згідно з пунктом 201.16 цієї статті) податкової накладної та/або розрахунку коригування покупець/продавець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого продавця/покупця. Таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів, що настають за граничним терміном подання податкової декларації за звітний (податковий) період, у якому не надано податкову накладну або допущено помилки при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушено граничні терміни реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. До заяви додаються копії документів, що засвідчують факт сплати податку у зв`язку з придбанням таких товарів/послуг, або копії первинних документів, складених відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", що підтверджують факт отримання таких товарів/послуг.

Протягом 90 календарних днів з дня надходження такої заяви із скаргою з урахуванням вимог, встановлених підпунктом 78.1.9 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, контролюючий орган зобов`язаний провести документальну перевірку зазначеного продавця для з`ясування достовірності та повноти нарахування ним зобов`язань з податку за такою операцією.

Податкова накладна, що містить помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, є підставою для віднесення покупцем сум податку до податкового кредиту.

Так, в ході проведення перевірки встановлено, а сторонами не спростовується, що ТОВ "Авіс" придбавало у ТОВ "Капро ойл" та у ТОВ "Люкс Фуд" товари, а саме у ТОВ "Фуд Люкс" - порошок яєчного жовтка (термостабільний), у ТОВ Капро Ойл" - пальмову олію рафіновану вибілену дезодоровану.

Водночас з досліджених податкових накладних під час проведення перевірки контролюючий орган встановив, що коди УКТ ЗЕД товару у податкових накладних продавців не відповідають фактичним кодам УКТ ЗЕД, що мали бути зазначені для відповідного виду товару: "порошок яєчного жовтка (термостабільний)", "пальмова олія рафінована вибілена дезодорована", а саме:

- ПН ТОВ "Люкс Фуд" № 5 від 15.10.2024, № 5 від 13.11.2024, код УКТЗКД 2106, товар "порошок яєчного жовтка (термостабільний)" назва в УКТ ЗЕД згідно коду у податковій накладній "2106" - "харчові продукти, в іншому місці не зазначені", тоді як необхідним кодом УКТ ЗКД слід було вказати "408118000" - "яйця птиці без шкаралупи та яєчні жовтки, свіжі, сушені, варені у воді або на парі, формовані, морожені, або консервовані іншим способом, з додаванням чи без додавання цукру чи інших підсолоджувальних речовин;

- ПН ТОВ "Капро Ойл" № 22 від 06.10.2024, № 35 від 08.10.2024, № 130 від 21.10.2024, № 171 від 27.10.2024, № 185 від 29.10.2024, № 45 від 08.11.2024, № 47 від 10.11.2024, № 79 від 14.11.2024 товар "пальмова олія рафінована вибілена дезодорована" назва в УКТ ЗЕД згідно коду у податковій накладній "1516" - "жири, олії та їх фракції тваринного, рослинного або мікробного походження, частково або повністю гідрогенізовані, реетирифіковані або елаїдинізовані, рафіновані або нерафіновані, але не піддані подальшій обробці", тоді як необхідним кодом УКТ ЗКД слід було вказати "" - "олія пальмова та її фракції, рафіновані або нерафіновані, але без зміни їх хімічного складу.

Суд зауважує, помилки у коді товару згідно з УКТ ЗЕД, допущені у згаданих вище податкових накладних, мають очевидний характер. Їх встановлення та з`ясування змісту є можливим із застосуванням філологічного (мовного) та логічного способів тлумачення відповідних положень Закону України «Про Митний тариф України» та співставлення передбачених цим законом правил застосування кодів із номенклатурою товарів.

Більше того, суд враховує, інформацію надану управлінням податкового аудиту ГУ ДПС у Вінницькій області від 06.06.2025 (том 1 а.с. 206-207), згідно якої встановлено, що ТОВ-підприємство "Авіс" придбало у ТОВ "Капро Ойл" пальмову олію рафіновану вибілену дезодоровану з Кодом УКТЗЕД 1516, та з Кодом УКЗЕД (що підтверджується податковою накладною № 53 від 11.02.2024). При цьому ТОВ "Капро Ойл" () імпортує товар з номенклатурами: пальмова олія РДВ (рафінована дезодорована відбілена), рідка фракція пальмової олії, пальмовий олеїн РДВ (рафінований дезодорований вибілений), тверда фракція пальмової олії, пальмовий стеарин РДВ (рафінований дезодорований вибілений), хімічно не модифікована, без сторонніх домішок з Кодом УКТЗЕД .

Матеріали справи містять наданий ТОВ-підприємством "Авіс" відповідь на адвокатський запит ТОВ "Капро Ойл" від 04.02.2025 № 3 (том 1 а.с. 48-49), відповідно до якого ТОВ "Капро Ойл" здійснює наступні технологічні процеси: - адсорбційну очистку (процес включає обробку комплексом адсорбентів, спеціальних інгредієнтів - відбільних глин, фільтрувальних порошків, активованого вугілля при підвищеній температурі в умовах вакууму, в результаті чого видаляються важкі метали, фосфоліпіди, речовини, що надають небажаного забарвлення жировій сировині, мила, речовини які утворюються в результаті окислювальних процесів; - процес дезодорації, під час якого відбувається видалення одоруючих речовин, що надають олії пальмовій небажаний запах та смак.

Разом з тим судом досліджено надану податковим органом вантажно-митну декларацію ТОВ "Капро Ойл" № 24UA12U3 (том 1 а.с. 212) де вказано, що імпортована Пальмова олія РД (рафінована дезодорована відбілена, без первинної упаковки. У рідкому стані, хімічно не модифікована та без сторонніх домішок.

При цьому законодавством України заборонено ввезення на митну територію України товарів харчування та їх складових без сертифікатів якості у яких підтверджено якісні характеристики імпортованого товару, в тому числі ті, які відображені у МД.

Більше того, суд критично оцінює відомості наведені у листі ТОВ "Капро Ойл" відносно здійснення адсорбційної очистки та процесу дезодорації придбаного товариством товару (пальмової олії), адже ТОВ "Капро Ойл" () імпортує товар з номенклатурами: пальмова олія РДВ (рафінована дезодорована відбілена), рідка фракція пальмової олії, пальмовий олеїн РДВ (рафінований дезодорований вибілений), тверда фракція пальмової олії, пальмовий стеарин РДВ (рафінований дезодорований вибілений), хімічно не модифікована, без сторонніх домішок з Кодом УКТЗЕД , що підтверджується також МД № 24UA12U3.

Враховуючи вищевикладене, при імпорті товару з номенклатурою: Пальмова олія РДВ (рафінована дезодорована відбілена) з кодом УКТЗЕД "" та її реалізації на ТОВ - підприємств "Авіс" з номенклатурою: Пальмова олія рафінована вибілена дезодорована, необхідний код УКТ ЗЕД "".

Щодо ТОВ "Люкс Фуд" (). Встановлено, що ТОВ - підприємство "Авіс" придбало у ТОВ "Люкс Фуд" Порошок яєчного жовтка (термостабільний) з кодом УКТЗЕД "2106". При цьому ТОВ "Люкс Фуд" () імпортує товар "Яєчні жовтки сушені: Порошок яєчного жовтку пастеризований термостабільний з вмістом солі та мальтодекстрину" з кодом УКТЗЕД 408118000.

Матеріали справи містять наданий ТОВ-підприємством "Авіс" відповідь на адвокатський запит ТОВ "Люкс Фуд" від 04.02.2025 № 124 (том 1 а.с. 43), відповідно до якого ТОВ "Люкс Фуд" повідомило, що купує яєчний жовток сушений з кодом УКЗЕД , 0408 як у іноземних постачальників так і у вітчизняних виробників для виготовлення продукції (Порошок ясного жовтка (термостабільний)) стандартизують придбані Яєчні жовтки сушені за якістю, змішуючи їх між собою та разом із сіллю, тобто комбінують різні види жовтку для отримання потрібних характеристик. Відповідно продукт проходить технологічний процес змішування та гомогенізації. У результаті отримують різні види жовтку з різними характеристиками, в залежності від пропорцій кожного елементу, у тому числі термостабільний.

Разом з тим судом досліджено надану податковим органом вантажно-митну декларацію ТОВ "Люкс Фуд" № 24UA89U0 (том 1 а.с. 214) де вказано, що імпортовано товар Яєчні жовтки сушені: порошок яєчного жовтку пастеризований термостабільний з вмістом солі та мальтодекстрину.

При цьому законодавством України заборонено ввезення на митну територію України товарів харчування та 1х складових без сертифікатів якості (у яких підтверджено якісні характеристики імпортованого товару, в тому числі ті, які відображені у МД) та з урахуванням того, що присутній вміст солі та мальтодекстрину застосовується код УКЗЕД 408118000.

Враховуючи вищевикладене, при імпорті та придбані у вітчизняних постачальників товару з номенклатурою: Порошок яєчного жовтка (термостабільний) з кодами УКТЗЕД , 0408, стандартизацією їх за якістю, змішуючи їх між собою та разом із сіллю та її реалізацією на ТОВ - підприєсмство "Авіс" з номенклатурою: Порошок яєчного жовтка (термостабільний), необхідний код УКТ ЗЕД .

Водночас суд відхиляє аргументи сторони позивача та посилання на листи контрагентів зокрема ТОВ "Капро Ойл" від 04.02.2025 № 3 (том 1 а.с. 48-49), ТОВ "Люкс Фуд" від 04.02.2025 (том 1 а.с. 43), позаяк згідно з нормами чинного законодавства помилка у описі (номенклатурі) товарів/послуг, їх кількість, обсяг не є безумовною підставою для позбавлення платника податку права на формування податкового кредиту, водночас помилка у коді товару згідно з УКТ ЗЕД не може бути підставою для віднесення покупцем сум податку до податкового кредиту.

Щодо правових наслідків віднесення позивачем до складу податкового кредиту за листопад 2024 року суми ПДВ за податковими накладними, які у своєму складі містять помилки у кодах згідно з УКТ ЗЕД, то суд враховує норми п. 201.10 статті 201 ПК України, за якими «Податкова накладна, що містить помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, є підставою для віднесення покупцем сум податку до податкового кредиту».

Усталеною є практика Верховного Суду стосовного того, що недолік податкової накладної у такому реквізиті як «опис (номенклатура) товарів/послуг, їх кількість, обсяг» не є безумовною підставою для позбавлення платника податку права на формування податкового кредиту, якщо з інших даних випливає, що фактичний рух активів або зміни у власному капіталі чи зобов`язаннях платника податку мали місце (відбулися).

Проте, якщо податкова накладна містить помилку у коді товару згідно з УКТ ЗЕД, вона не може бути підставою для віднесення покупцем сум податку до податкового кредиту, незалежно від того, чи є інші фактори, які допомагають ідентифікувати здійснену операцію.

Відповідач у акті та під час судового розгляду справи також вказува, що ТОВ "Авіс" не подавало скаргу за перевіряємий період та не скаржилось на постачальників, що не дає йому право на включення зазначених податкових накладних до податкового кредиту.

Вказані обставини не заперечуються стороною позивача.

Усталеною є позиція Верховного Суду (зокрема, але не виключно, постанова від 16 червня 2020 року у справі № 400/987/19), відповідно до якої наявність податкової накладної та факт реєстрації податкової накладної в ЄРПН не є єдиною та достатньою підставою яка надає право платнику податку на додану вартість на віднесення сум сплаченого (нарахованого) податку на додану вартість до податкового кредиту, оскільки таке право виникає за правилами приписів підпунктів 198.1, 198.2, 198.3, 198.6 статті 198 ПК України, у разі здійснення операцій з придбання або виготовлення товарів (у т.ч. в разі їх ввезення на митну територію України) та послуг. Податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг протягом такого звітного періоду у зв`язку з придбанням або виготовленням товарів (у т. ч. при їх імпорті) та послуг з метою їх подальшого використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку.

Суд погоджується з доводами позивача про те, що подання скарги на контрагента є правом, а не обов`язком платника податків - покупця. Водночас звертає увагу, що наявність чи відсутність такої скарги в межах спірних правовідносин не має вирішального значення, адже не впливає на вищенаведені висновки. Подання чи неподання покупцем скарги на постачальника не означає наявність у покупця безумовного права на формування бюджетного відшкодування за рахунок сум ПДВ за податковими накладними, які хоча і зареєстровані, але не відповідають фактичному змісту господарської операції.

Суд вважає безпідставними доводи про те, що в даному випадку усі порушення допущені виключно ТОВ "Капро Ойл", ТОВ "Люкс Фуд", а тому позивач не має нести негативні наслідки. У даному конкретному випадку, саме позивач включив до складу заявлених до бюджетного відшкодування сум ПДВ кошти за податковими накладними, дані яких не відповідають фактично здійсненій господарській операції, яка була відображена і в бухгалтерському обліку позивача. Тому суд вважає доречними доводи ГУ ДПС, здійснені із посиланням на пункт 44.1 статті 44 ПК України, - для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, інформації, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством. Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

У постанові від 06 грудня 2022 року у справі № 120/15977/21, Верховний Суд проаналізувавши вказану вище норму (пункт 201.10 статті 201 ПК України) у редакції Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2016 році», дійшов висновку, що недолік податкової накладної у такому реквізиті як «опис (номенклатура) товарів/послуг, їх кількість, обсяг» не є безумовною підставою для позбавлення платника податку права на формування податкового кредиту, якщо з інших даних випливає, що фактичний рух активів або зміни у власному капіталі чи зобов`язаннях платника податку мали місце (відбулися).

Проте, за висновками ВС по справі № 120/15977/21 якщо податкова накладна містить помилку у коді товару згідно з УКТ ЗЕД, вона не може бути підставою для віднесення покупцем сум податку до податкового кредиту, незалежно від того, чи є інші фактори, які допомагають ідентифікувати здійснену операцію.

У постанові від 16.01.2025 по справі № 120/15977/21 ВС вказує наступне: "... у разі порушення податкового законодавства діє принцип невідворотності визначеної ПК України відповідальності. Правові наслідки, які настають у випадку порушення норм податкового законодавства, є загальними і суд, з огляду на встановлені при розгляді справи обставини, не може виокремлювати пропорційність відповідальності позивача у залежності від обсягу встановлених у податковій накладній помилок. Податкова накладна - це єдиний документ, що є підставою для формування податкового кредиту, а тому встановлені судом помилки при її заповненні вказують на її дефектність в цілому. У такому випадку ця податкова накладна не може вважатися допустимою підставою для віднесення сум ПДВ, сплачених у ціні придбаного товару, до податкового кредиту, адже підставою для формування даних податкової звітності може бути документ (податкова накладна), а не окремі його рядки із зазначеними у них позиціями товарів. При цьому, помилка у коді товару згідно з УКТ ЗЕД, допущена в податковій накладній, виключає підстави для віднесення покупцем сум податку до податкового кредиту, незалежно від того, чи є інші фактори, які допомагають ідентифікувати здійснену операцію."

При цьому, варто вкотре наголосити, що позивач не був позбавлений можливості захистити свої права та інтереси на формування податкового кредиту на підставі цих податкових накладних. Законними способами для цього могли стати виправлення контрагентом позивача помилок у податковій накладній шляхом оформлення та реєстрації розрахунку коригування. У разі відмови контрагента (продавця) від вчинення цих дій, позивачу надавалось право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого продавця, яка могла б стати підставою для перевірки платника податку із відповідними наслідками. Крім цього, порушення контрагентом ПК України при оформленні податкової накладної, що спричинило для позивача негативні наслідки майнового характеру, за певних умов могло б бути підставою для відшкодування шкоди таким порушником у порядку, визначеному законодавством.

За таких обставин, суд доходить до висновку про недостовірність зазначення постачальником товару у досліджених під час розгляду цієї справи податкових накладних. Помилка у коді товару, допущена в податковій накладній, виключає підстави для віднесення покупцем сум податку до податкового кредиту, незалежно від того, чи є інші фактори, які допомагають ідентифікувати здійснену операцію.

На підставі викладеного, суд дійшов висновків про правомірність висновків податкового органу та відповідно і податкових повідомлень-рішень від 27.02.2025 № , № .

Відповідно до частини 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Частиною першою статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних справах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення (ч. 1 ст. 77 КАС України), а згідно зі статтею 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Таким чином, перевіривши обґрунтованість доводів сторін та оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд приходить до переконання, що у задоволенні адміністративного позову ТОВ "Авіс" належить відмовити.

Враховуючи положення статті 139 КАС України судові витрати не підлягають до відшкодування ТОВ "Авіс".

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю- підприємство "Авіс" (вул. Пирогова, 150, м. Вінниця, );

Відповідач: Головне управління ДПС у Вінницькій області (Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, код ЄДРПОУ ВП 44069150).

Повний текст рішення складено та підписано суддею 14.10.2025.

Суддя Томчук Андрій Валерійович