Справа № 640/13943/22
Суддя: Кузьмишина Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Кузьмишиної О.М.,

суддів: Грибан І.О., Карпушової О.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Київводоканал» на рішення Київського окружного адміністративного суду від 31 березня 2025 року у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «Київводоканал» до Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Енерго Інжиніринг» про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Київводоканал» звернулося до суду з позовом до Державної аудиторської служби України, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати висновок відповідача, складеного за результатами моніторингу закупівлі UA-2021-09-29-009978-b.

В обґрунтуванням позовних вимог позивач наголошує на порушенні вимог закону в частині змісту оскаржуваного висновку як акта індивідуальної дії та стверджує про безпідставність висновків відповідача про наявність порушень Закону України «Про публічні закупівлі» у діях позивача.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 31 березня 2025 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, Приватне акціонерне товариство «Київводоканал» звернулося із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення, як таке, що прийняте з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначено, що учасники у складі своїх тендерних пропозицій мали надати довідку в довільній формі про власне або залучене обладнання та матеріально-технічну базу, що будуть застосовуватися під час виконання умов договору, а також документи на підтвердження їх наявності на балансі учасника або взяття їх в оренду/лізинг/тощо. На підтвердження зазначеної інформації учасник ТОВ «Енерго Інжиніринг» у складі тендерної документації надав довідку у довільній формі про наявність у нього обладнання та матеріально-технічної бази, що будуть використовуватись при виконанні договору, а також оборотно-сальдову відомість для підтвердження їх перебування на балансі учасника.

Апелянт стверджує, що оскаржуваний висновок містить явні ознаки втручання в господарську діяльність учасника закупівлі, оскільки відповідач фактично вирішив за учасника, яке саме обладнання ним має використовуватися при виконанні договору, що свідчить по безпідставність тверджень відповідача про вчинення порушення з боку Замовника щодо невідхилення тендерної пропозиції такого учасника.

Щодо висловленої в оскаржуваному висновку вимоги про припинення зобов`язань за договором, апелянт зазначає, що такий захід реагування є виключним, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.04.2025 та від 04.06.2025 відкрито апеляційне провадження та призначено справу до судового розгляду у письмовому провадженні.

Від представника Державної аудиторської служби України 20.05.2025 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній зазначає, що в умовах тендерної документації Замовник встановив чітку вимогу про надання обов`язкової інформації у складі тендерних пропозицій учасників, яка повинна міститися в довідці довільної форми про обладнання та матеріальної бази та технологій щодо наявності приміщень в учасників процедури закупівлі.

На підтвердження зазначеної інформації учасник ТОВ «Енерго Інжиніринг» у складі тендерної документації надав довідку про наявність власного обладнання, матеріально-технічної бази та технологій від 30.09.2021 4 № 3006/12 (далі - Довідка № 3006/12), де зазначив, що має власне обладнання, спеціалізоване програмне забезпечення, техніку. Водночас Довідка № 3006/12 не містить відомостей про наявність в учасника ТОВ «Енерго Інжиніринг» власного приміщення.

Судом апеляційної інстанції в підсистемі Електронний суд третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Товариству з обмеженою відповідальністю «Енерго Інжиніринг» направлено адміністративну апеляційну скаргу, ухвалу про відкриття апеляційного провадження та ухвалу про призначення справи до розгляду у порядку письмового провадження та доставлено до електронного кабінету: 18.09.25 02:14 (а.с.167).

До суду апеляційної інстанції від третьої особи не надано жодних пояснень щодо цієї справи.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів дійшла таких висновків.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що на підставі Закону України «Про публічні закупівлі» на офіційному сайті публічних закупівель ПрАТ «АК «Київводоканал» проведено закупівлю UА-2021-09-29-009978-b (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-09-29-009978-b) на виконання робіт по коригуванню проектної документації по об`єкту «Реконструкція прохідного колектора водопроводу Д=1400 мм від станції метро «Дніпро» до вул. Кіровоградської в м. Києві», ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 (71322000-1 Послуги з інженерного проектування в галузі цивільного будівництва ДК 021:2015).

19.10.2021 відбувся аукціон на закупівлю UА-2021-09-29-009978-b, а 12.11.2021 із переможцем (ТОВ «Енерго Інжиніринг») укладено договір.

Державною аудиторською службою України наказом заступника голови від 18.07.2022 № 144 прийнято рішення про проведення моніторингу, зокрема й вказаної вище закупівлі.

Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон), розгляду тендерних пропозицій, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності надання інформації документів у випадках, передбачених Законом.

За результатами моніторингу відповідачем складено висновок (опублікований 11.08.2022), згідно з яким виявлено порушення за результатами розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Енерго Інжиніринг» абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі».

Крім того, висновком відповідача зобов`язано позивача припинити зобов`язання за договором, укладеним за результатами закупівлі UА-2021-09-29-009978-b, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору.

Позивач вважає висновок про результати моніторингу закупівлі протиправним та таким, який підлягає скасуванню, що і стало підставою для звернення позивача з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України від 26.01.1993 №2939-ХІІ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939-XII).

Відповідно до частини першої статті 1 вказаного Закону здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України від 25.12.2015 №922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922-VIII).

Як встановлено частиною першою статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Відповідно до пункту 14 частини першої статті 1 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Згідно із частиною другою статті 8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Вимоги до тендерної документації встановлені статтею 22 Закону №922-VIII.

Частинами першою-третьою цієї статті Закону №922-VIII передбачено, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу. Тендерна документація повинна містити:

1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;

2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону;

3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;

4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);

5) кількість товару та місце його поставки;

6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;

7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;

9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;

10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію.

У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі;

11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій;

12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції;

13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;

14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;

15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);

17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;

19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Поряд з цим Законом не визначено чіткого переліку документів, які повинен вимагати Замовник від учасників процедури закупівлі. А отже, обов`язок надання того чи іншого документу учасниками процедури закупівлі (в тому чисті й в частині складання відповідних документів та відображення інформації в них) установлюється Замовником самостійно.

Згідно з положеннями статей 16, 22 Закону України «Про публічні закупівлі» у тендерній документації зазначаються, в тому числі, один або декілька кваліфікаційних критеріїв та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством.

Замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Відповідно до частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо: 1) учасник процедури закупівлі: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону; не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства; зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції; не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей; не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону; визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону.

З аналізу зазначених положень законодавства вбачається, що тендерна пропозиція має відповідати вимогам тендерної документації та переможцем процедури закупівлі може бути учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, яка має містити один або декілька кваліфікаційних критеріїв та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам, а в разі, якщо тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі замовник має відхилити тендерну пропозицію.

З матеріалів справи вбачається, що підставою прийняття спірного висновку від 11.08.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-09-29-009978-b стало порушення ТОВ «Енерго Інжиніринг» абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону.

Так, відповідно до пункту 1.2 частини 1 додатка 1 до Тендерної документації Замовник установив вимогу щодо надання учасниками у складі тендерних пропозицій інформації про наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, яка повинна бути вказана в довідці довільної форми щодо наявності в Учасника власного або залученого обладнання та матеріально-технічної бази, що буде застосовуватись під час виконання умов договору (обов`язково зазначити чи власне воно чи/або орендоване, інформацію про наявність приміщень тощо). У разі оренди / лізингу / тощо, надати нотаріально завірені копії чинних договорів оренди / лізингу / тощо з усіма додатками до них (договори оренди / лізингу / тощо повинні діяти під час виконання робіт за об`єктом, що є предметом цієї закупівлі). У разі відсутності такого строку дії у змісті договорів оренди / лізингу / тощо у складі тендерної пропозиції учасник повинен надати оригінал листа про намір подальшої оренди / лізингу /тощо / співпраці, підписаний орендодавцем /лізингодавцем / тощо та учасником.

У разі, якщо матеріально-технічна база, обладнання та технології є власними, надати витяг з оборотно-сальдової відомості, де має бути підтвердження права власності на такі ресурси. У разі суборенди надати копію договору оренди, відповідно до якого матеріально-технічна база, обладнання та технології можливо/дозволено передавати в суборенду.

Отже, в умовах тендерної документації позивач встановив чітку вимогу про надання обов`язкової інформації у складі тендерних пропозицій учасників, яка повинна міститися в довідці довільної форми про обладнання та матеріальної бази та технологій щодо наявності приміщень в учасників процедури закупівлі.

На підтвердження зазначеної інформації учасник ТОВ «Енерго Інжиніринг» у складі тендерної документації надав довідку про наявність власного обладнання, матеріально-технічної бази та технологій від 30.09.2021 № 3006/12 (далі - Довідка № 3006/12), де вказав, що має власне обладнання, спеціалізоване програмне забезпечення, техніку.

Водночас довідка № 3006/12 не містить відомостей про наявність в учасника ТОВ «Енерго Інжиніринг» власного приміщення.

В іншому документі «Відомості про учасника» учасником ТОВ «Енерго Інжиніринг» зазначено інформацію щодо наявності офісу 602 за адресою: 03 003 5, м. Київ, вул. В. Липківського, 45, однак у складі тендерної пропозиції учасника ТОВ «Енерго Інжиніринг» відсутні документи, що підтверджують право власності та/або право користування чи розпорядження зазначеним приміщенням, чим не дотримано вимоги пункту 1 розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» та пункту 1.2 частини 1 Додатку 1 до тендерної документації.

Враховуючи викладене, у тендерній документації замовник визначив виключний перелік конкретних документів, який учасник обов`язково повинен надати у складі тендерної пропозиції для підтвердження кваліфікаційного критерію «наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій», проте учасник не дотримався його та не надав документи які зазначені вище.

Щодо доводів апелянта про те, що виключно учасником самостійно визначаються складові відповідної довідки, виходячи із тієї матеріально-технічної бази, що наявна у нього та буде ним використовуватися при виконанні договору, колегія суддів зазначає, що відповідно до статті 28 Закону №922-VIII замовник здійснює розгляд тендерних пропозицій на відповідність вимогам тендерної документації.

Оскільки в умовах тендерної документації ПАТ «АК «Київводоканал» встановило чітку вимогу про надання обов`язкової інформації у складі тендерних пропозицій учасників, яка повинна міститися в довідці довільної форми про обладнання та матеріальної бази та технологій щодо наявності приміщень в учасників процедури закупівлі, а тому учасник закупівлі повинен був дотримався його та надати документи, які зазначені вище.

За таких умов, суд погоджується з позицією відповідача, що у складі тендерної пропозиції учасника ТОВ «Енерго Інжиніринг» немає документів, які підтверджують право власності та/або право користування чи розпорядження зазначеним приміщенням, чим не дотримано вимоги пункту 1 розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» та пункт 1.2 частини першої Додатку 1 до тендерної документації.

Щодо посилання апелянта на те, що учасник у складі своїх тендерній пропозицій мав надати довідку в довільній формі про власне або залучене обладнання та матеріально-технічну базу, що будуть застосовуватися під час виконання умов договору, а тому відповідач замість учасника не може вирішувати, яке саме обладнання (приміщення) ним мало б використовуватися при виконанні договору, колегія суддів зазначає, що вказане не спростовує того, що учасником не було надано належного підтвердження наявності приміщень, де мають фактично виконуватися роботи з коригування проєктної документації по об`єкту «Реконструкція прохідного колектора водопроводу Д=1400 мм від станції метро «Дніпро» до віл. Кіровоградської в м. Києві».

Суд зазначає, що кваліфікаційні критерії, які замовник визначив для учасників торгів відповідно до статті 16 Закону № 922, обов`язково мають підтвердити учасники торгів, адже за невідповідність кваліфікаційному критерію настає наслідок, передбачений абзацом другим пункту 1 частини першої статті 31 Закону № 922 - замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону № 922.

Таким чином, беручи участь у публічній закупівлі учасник повинен відповідати усім висунутим Замовником критеріям та подати необхідні підтверджуючі документи, перелік яких міститься у Тендерній документації з тим, щоб Замовник мав можливість належним чином перевірити вказані критерії та визначити найвигіднішу пропозицію для відповідної закупівлі.

За таких умов, враховуючи зазначені вище факти, суд дійшов до переконання про обґрунтованість висновку відповідача, складеного за результатом моніторингу закупівлі UA-2021-09-29-009978-b.

Щодо доводів апелянта про те, що визначений у висновку спосіб усунення порушення шляхом припинення зобов`язань за договором є виключним, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням, колегія суддів зазначає таке.

Пунктом 3 констатуючої частині спірного сисновку зазначено, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, які (яке) є значущим через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, керуючись статтями 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі" Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Відповідно до вимог п. 5 частини сьомої статті 8 Закону № 922 у висновку, складеному за результатами моніторингу, обов`язково зазначається зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Спосіб усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель законом не визначається.

Водночас частиною восьмою статті 8 Закону № 922-VIII визначено, що замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Отже, після оприлюднення висновку замовник має три варіанти поведінки:

- усунути викладені у ньому порушення законодавства у сфері публічних закупівель та надати документи, що підтверджують це органу державного фінансового контролю;

- надати аргументовані заперечення до висновку;

- надати інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуваний висновок містить спосіб (шлях) усунення виявлених порушень, запропонований відповідачем замовнику, а саме: шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/ нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Виходячи із структури та змісту частини сьомої статті 7-1 Закону № 922-VIII та Порядку № 522, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.

Із приписів Закону № 922-VIII вбачається, що на відповідача покладений обов`язок зазначити варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо припинення договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Варіант усунення порушення шляхом припинення договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону 922-VIII повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.

Пунктами 7, 8, 10 статті 10 Закону України від 26.01.1993 № 2939-XII "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (далі Закон № 2939-XII) визначено, зокрема, право органу державного фінансового контролю:

- пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства;

- порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства;

- у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства;

- звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів;

- звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

З аналізу наведених правових норм вбачається, що орган фінансового контролю має право як і висувати замовникам обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором, так і право на ініціювання питання про визнання договору недійсним. У свою чергу, статтею 43 Закону № 922-VIII регламентовано вичерпний перелік підстав для автоматичного визнання договору закупівлі нікчемним. Також орган фінансового контролю має право звертатися до суду лише у визначених випадках: у разі невиконання підконтрольною установою висунутих вимог, або у випадку не здійснення повернення коштів у дохід держави.

Отже, чинним законодавством України встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень в залежності від виду цих порушень.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 27.06.2024 у справі № 160/9555/23, від 01.02.2024 у справі № 260/3428/21.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що доводи позивача є необґрунтованими, а його вимоги такими, що задоволенню не підлягають.

Суд апеляційної інстанції наголошує, що апеляційна скарга позивача повністю дублює позовну заяву, тобто в ній не наведено норм законодавства, які порушені чи не враховані судом першої інстанції, не спростовано викладену у рішенні суду правову позицію та не спростовано доводів відповідача, які стали підставою для відмови у задоволенні позовних вимог.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції в повній мірі досліджено обставини справи на підставі яких суд першої інстанції прийшов до правильного висновку адміністративний, про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Згідно з п.1 частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Київводоканал» - залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 31 березня 2025 року у справі №640/13943/22 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтями 329, 331 КАС України.

Суддя - доповідач О.М. Кузьмишина

Судді І.О.Грибан

О.В.Карпушова