Справа № 640/32169/21
Суддя: Комар Павло Анатолійович
Дата ухвалення: 2025-10-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

14 жовтня 2025 р. Справа № 640/32169/21

Вінницький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Комара П.А., суддів Воробйової І.А., Чернюк А.Ю., розглянувши письмово в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом: приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" до: Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про: визнання протиправною та скасування постанови

ВСТАНОВИВ:

08.11.2021 до Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" (далі ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі", або товариство, або позивач) до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (далі Комісія або відповідач) про визнання протиправною та скасування постанови № 357-ДП-Е від 12.10.2021 про застосування санкції за правопорушення на ринках капіталу у вигляді штрафу у розмірі 6800,00 грн. та розпорядження "181-ДП-Е про усунення порушень законодавства на ринку капіталу та організованих товарних ринках від 12.10.2021.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в діях ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" відсутні ознаки правопорушення, за яке його притягнуто до відповідальності. Згідно з доводами позивача законодавством передбачено альтернативний порядок ознайомлення акціонерів з документами, а саме: шляхом направлення документів поштою або отримання їх в приміщенні товариства, при цьому товариство має право встановлювати плату за надання копій документів. Відповідь на запит від 17.10.2020 була надана ОСОБА_1 своєчасно та товариство не відмовляло йому у виготовленні запитуваних копій документів. В телефонному режимі ОСОБА_1 було повідомлено, що відповідно до ст. 78 ЗУ "Про акціонерні товариства" він має право або вимагати копії документів, або ознайомитися з ними за місцем знаходження товариства і безкоштовно ознайомитися (сфотографувати) із запитуваними документами. Листом від 03.12.2020 та в телефонному режимі ОСОБА_1 повідомив про намір з`явитися 10.12.2020 о 10:00 безпосередньо до товариства з метою самостійного ознайомлення із запитуваними документами, що було також погоджено зі сторони товариства. В той же час, 10.12.2020 позивачем встановлено. що 08.12.2020 ОСОБА_1 та його довіритель ОСОБА_1 продали усі належні ним акції товариства та втратити статус акціонерів. Так, у зв`язку із зазначеним у позивача уже не було правових підстав для надання третій особі ознайомлюватися із документами фінансово-господарської діяльності товариства.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.12.2021 відкрито провадження в адміністративній справі за вказаним позовом. Розгляд справи постановлено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Крім того, судом витребувано у відповідачі усі документи, що були підставою для прийняття оскаржуваних рішень.

До суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач позов заперечує та просить відмовити у його задоволенні. Зазначено, що ПрАТ "Київські регіональні електромережі" порушено вимоги частини другої статті 78 ЗУ "Про акціонерні товариства", в частині ненадання акціонеру товариства копій документів відповідно до письмової заяви. Так, ОСОБА_1 звернувся в інтересах ОСОБА_1 до виконавчого орану ПрАТ "Київські регіональні електромережі" з листами від 12.10.2020, від 17.11.2020 та від 02.12.2020 в яких просив призначити відповідальну особу для ознайомлення з документами та надіслати йому копії зазначених у запитах документів на електронну адресу, що вказана у запиті.

На лист від 17.11.2020 позивачем не було надано ОСОБА_1 документів, зазначених у пунктах 5,6 та 9, а на лист від 12.10.2020 - не надано протоколи засідань наглядової ради з 01.10.2019, що є порушенням вимог ч. 2 ст. 78 ЗУ "Про акціонерні товариства". Також встановлено, що ПрАТ "Київські регіональні електромережі" не надано на ознайомлення акціонеру ОСОБА_1 документи зазначені в пунктах 1, 5, 6 на його запит від 02.10.2020, при цьому товариство листом від 10.12.2020 №10724 повідомило ОСОБА_1 , що він не є акціонером.

Представник відповідача зазначив, що акціонери з письмовою вимогою звернулися до ПрАТ "Київські регіональні електромережі" з листами від 12.10.2020, від 17.11.2020 та від 02.12.2020 - будучи акціонерами товариства ще до 08.12.2020. Навіть ознайомлюючись із документами 10.12.2020 ОСОБА_1 та ОСОБА_1 не порушували корпоративні права товариства, оскільки документи, з якими вони мали намір ознайомитися стосувалися діяльності товариство за період коли вони акціонерами такого. Товариство зобов`язано було надати таким особам для ознайомлення запитувані документи за період з 01.06.2020 по дату запиту та надати можливість реалізувати право акціонерів на ознайомлення з документами, якого вони були незаконно позбавлені будучи акціонерами.

Така штучно створена товариством ситуація позбавила акціонерів права на ознайомлення з документами , чим порушено вимоги статей 77 та 78 Закону.

Крім того, до матеріалів відзиву на позовну заяву представник відповідача долучив матеріали розгляди справи про порушення на ринку капіталу у відношенні ПрАТ "Київські регіональні електромережі".

В подальшому на адресу суду надійшла відповідь на відзив, в якій позивач заперечує доводи відповідача, наведені у відзиві, та просить суд позовні вимоги задовольнити. Позивач наголошує на тому, що саме законодавством, а не Товариством, визначено, що запитувані документи надаються в належних чином завірених копіях, а не електронними документами. Враховуючи, що акціонер просив надати копії усіх розпоряджень/наказів генерального директора за три роки ( в.т.ч. щодо призначення, преміювання та звільнення працівник, тощо), копії всіх рішень наглядової ради (в. т.ч., що містить комерційну інформацію (погодження вчинення правочинів, розміщення депозитів та інших вільних коштів, тощо) - товариство не мало права розповсюджувати таку інформацію / документи засобами електронного зв`язку, без належної ідентифікації акціонера та отримання від нього заяви про нерозголошення відповідної інформації.

Враховуючи, що на час ознайомлення з документами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не були акціонерами товариства, а тому товариство не мало правових підстав надавати фінансово-господарські документи таким особам, а Комісія не мара права накладати на Товариство штраф за порушенням вимог ч. 2 с. 78 Закону України "Про акціонерні товариства".

Окрему увагу представник відповідача звернув на тому, що акціонери ОСОБА_2 та ОСОБА_3 щороку подавали десятки запитів та неодноразово ознайомлювалися в Товаристві із запитуваними документами , а тому достеменно знали відповідну процедуру та могли одразу з`явитися на Товариство для ознайомлення із запитуваними документами , а не просити виготовити та надіслати їм копії.

На адресу суду від представника відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив в яких просить у задоволенні позову відмовити.

Представник позивача подав до суду додаткові пояснення у яких зазначив, зокрема, що позиція Комісії не базується на нормах законодавства та можна стверджувати, що в неї не було та немає підстав накладати на Товариство санкцію у вигляді штрафу та видавати розпорядження на усунення порушень.

13.12.2022 Верховною Радою України прийнято Закон України № 2825-IX "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду", який набрав чинності 15.12.2022.

Не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративні справи, які були передані до Київського окружного адміністративного суду та розподілені між суддями до набрання чинності Законом України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На виконання вищенаведених законодавчих приписів відповідна адміністративна справа передана для розгляду та вирішення Вінницькому окружному адміністративному суду.

Автоматизованою системою документообігу суду головуючим суддею для розгляду справи визначено суддю Комара П.А.

До суду надійшла заява ОСОБА_1 про вступ у справу третьою особою без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Ухвалою зазначеного судді від 24.03.2025 адміністративну справу № 640/32169/21 прийнято до свого провадження. При цьому вирішено не змінювати форму адміністративного судочинства для розгляду справи, обрану Окружним адміністративним судом міста Києва під час відкриття провадження у справі (спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (письмове провадження)). Залучено до участі у справі в якості третьої особи на стороні відповідача без самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_1 .

За вх. №27641 ОСОБА_1 подав до суду письмові пояснення щодо предмету спору у якому просив відмовити у задоволенні позову. Зазначив, що подані позивачем докази доводять вірну правову позицію відповідача.

Представник позивача за довіреністю - адвокат Перцев Денис Петрович 01.05.2025 подав до суду свої заперечення щодо пояснень третьої особи ОСОБА_1 .

Із відомостей Національної асоціації адвокатів України, судом встановлено, що право на заняття адвокатською діяльністю Перцева Д.П. зупинено згідно п.3 ч.1 ст.31 ЗУ "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" з 24.04.2025 по 24.10.2025 на підставі рішення № IV-003/2025 ВКДКА від 24.04.2025 року.

Враховуючи, що станом на 01.05.2025 зупинено адвокатську діяльність представника позивача, відтак такі заперечення судом до уваги не беруться з огляду на те, що подані неповноважною особою.

На адресу суду Найда М.М. подав за вх. №31463 доповнення до письмових пояснень в яких послався на неповноважність представника позивача.

Ухвалою суду від 03.07.2025 на підставі положень частини першої статті 33 КАС України подальший розгляд справи вирішено здійснювати колегією у складі трьох суддів. Відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Згідно з протоколом автоматичного визначення складу колегії суддів від 03.07.2025 визначено наступний склад колегії суддів для розгляду справи: Комар П.А. (суддя-доповідач), Воробйової І.А., Чернюк А.Ю.

Відповідно до ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Вивчивши матеріали справи та наявні у ній докази, оцінивши доводи сторін на підтримку своїх вимог та заперечень, а також пояснення третьої особи, суд встановив таке.

Постановою Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку №357-ДП-Є про накладення санкцій за порушення на ринку капіталу та організованих товарних ринках від 12.10.2021 за ненадання інвестору в цінні папери (у тому числі акціонеру) на його письмовий запит інформації про діяльність емітента в межах, передбачених законом, застосовано до ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" санкцію у вигляді штрафу у розмірі 400 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 6800 грн.

Розпорядженням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку № 181-ДП-Е про усунення порушень законодавства на ринках капіталу та організованих товарних ринках від 12.10.2021 надано ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" надано термін до 12.11.2021 усунути порушення законодавства шляхом надання для ознайомлення ОСОБА_1 в офісі Товариства та/або надання в паперовому вигляді документів, зазначених у пунктах 5, 6, 9 листа Найди Мирона Мироновича в інтересах ОСОБА_1 від 17.11.2020 та протоколів засідань наглядової ради з 01.10.2019 на лист від 12.10.2020.

Відповідно до вищевказаної постанови, на лист ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_1 від 17.11.2020 ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" не надано документи зазначені в пунктах 5,6,9 листа, а на лист від 12.10.2020 - не надано протоколи засідань наглядової ради з 01.10.2019, що є порушенням вимог частини другої статті 78 ЗУ "Про акціонерні товариства".

Також встановлено, що в порушенням вимог ч. 2 ст. 78 Закону ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" не надано для ознайомлення акціонеру ОСОБА_1 документи зазначені в пунктах 1, 5, 6 на його запит від 02.12.2020, при цьому ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" листом від 10.12.2020 за №10724 повідомило ОСОБА_1 про те, що він не є акціонером товариства.

За наявною у Комісії інформацією з 08.12.2020 ТОВ "ДТЕК МЕРЕЖІ" стало прямо володіти 100% акцій ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі".

Вважаючи вказану постанову та розпорядження відповідача протиправними, позивач звернувся із даним позовом до суду.

Надаючи оцінку встановленим обставинам справи та спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади здійснення державного регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків та державного контролю за емісією (видачею) і обігом, укладенням та виконанням фінансових інструментів в Україні визначає Закон України від 30.10.1996 №448/96-ВР «Про державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків».

Згідно зі статтею 2 Закону №448/96-ВР (тут і далі у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) метою державного регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків є, в тому числі, дотримання учасниками ринків капіталу та організованих товарних ринків вимог актів законодавства.

Відповідно до статті 5 Закону №448/96-ВР державне регулювання ринку цінних паперів здійснює Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку. Інші державні органи здійснюють контроль за діяльністю учасників ринку цінних паперів у межах своїх повноважень, визначених чинним законодавством.

Згідно з частинами 1-4 статті 6 Закону №448/96 Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку (НКЦПФР) є державним колегіальним органом, підпорядкованим Президенту України, підзвітним Верховній Раді України. Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку складається з Комісії як колегіального органу та центрального апарату. Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку може утворювати територіальні органи у випадках, передбачених у положенні про Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку. Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку здійснює повноваження через центральний апарат і свої територіальні органи.

Основний перелік завдань, які покладаються на Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку визначено в статті 7 Закону № 448/96-ВР.

Так, основними завданнями Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку є: формування та забезпечення реалізації єдиної державної політики щодо розвитку та функціонування ринків капіталу та організованих товарних ринків в Україні, сприяння адаптації національних ринків капіталу до міжнародних стандартів; координація діяльності державних органів з питань функціонування в Україні ринків капіталу та організованих товарних ринків; здійснення державного регулювання та контролю за емісією (видачею) і обігом цінних паперів, укладенням і виконанням деривативних контрактів і вчиненням та виконанням правочинів щодо інших фінансових інструментів на організованих ринках, а також у сфері спільного інвестування; захист прав інвесторів у фінансові інструменти (у тому числі споживачів фінансових послуг у межах компетенції, визначеної Законом України "Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг") та учасників ринків капіталу та організованих товарних ринків шляхом застосування заходів щодо запобігання і припинення порушень законодавства про ринки капіталу та організовані товарні ринки, у тому числі про систему накопичувального пенсійного забезпечення, застосування санкцій за порушення законодавства у межах своїх повноважень тощо.

Таким чином, Національна комісію з цінних паперів та фондового ринку є органом, що здійснює державне регулювання ринку цінних паперів, та органом, уповноваженим приймати рішення, спрямовані на захист інтересів держави та інвесторів, а також здійснювати контроль за діяльністю учасників фондового ринку та застосовувати до них санкції в разі виявлення в їх умисних діях ознак маніпулювання на фондовому ринку.

Відповідно до пункту 5 статті 8 Закону №448/96-ВР встановлено, що Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку має право у разі порушення законодавства про ринки капіталу та організовані товарні ринки, у тому числі про систему накопичувального пенсійного забезпечення, виносити попередження, зупиняти або анулювати дію ліцензій, передбачених статтею 4 цього Закону.

Крім того, пунктом 14 статті 8 Закону №448/96-ВР встановлено, що Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку має право накладати адміністративні стягнення, штрафні та інші санкції за порушення чинного законодавства про ринки капіталу та організовані товарні ринки, у тому числі про систему накопичувального пенсійного забезпечення на юридичних осіб та їх співробітників, аж до анулювання ліцензій на здійснення професійної діяльності на ринках капіталу та організованих товарних ринках.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 11 Закону № 448/96 Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку застосовує до юридичних осіб фінансові санкції за ненадання інвестору в цінні папери (у тому числі акціонеру) на його письмовий запит інформації про діяльність емітента в межах, передбачених законом, або надання йому недостовірної інформації - у розмірі до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. За ті самі дії, вчинені повторно протягом року, - у розмірі від тисячі до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Порядок та строки розгляду Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку справ про порушення громадянами, посадовими особами та юридичними особами вимог законодавства про захист прав споживачів фінансових послуг, про ринки капіталу та організовані товарні ринки, у тому числі про систему накопичувального пенсійного забезпечення та порядку оприлюднення фінансової звітності разом з аудиторським звітом було врегульовано Правилами розгляду справ про порушення вимог законодавства на ринках капіталу та застосування санкцій або інших заходів впливу, затверджених рішенням НКЦПФР від 28.07.2020 №405 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 02.10.2020 за №966/35249 (далі Правила), чинними на час винесення відповідачем оскаржуваної постанови.

Метою цих Правил є забезпечення дотримання учасниками ринків капіталу та організованих товарних ринків, суб`єктами системи накопичувального пенсійного забезпечення вимог законодавства про ринки капіталу та організовані товарні ринки, захисту прав інвесторів у фінансові інструменти (у тому числі споживачів фінансових послуг), учасників ринків капіталу та організованих товарних ринків (п. 2 розділу І Правил).

Згідно п. 3 розділу І Правил розгляд справ про порушення вимог законодавства про ринки капіталу та організовані товарні ринки (далі - правопорушення, порушення законодавства), вчинені на території України, здійснюється згідно з цими Правилами.

Завданням провадження у справах про правопорушення є своєчасне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законодавством, забезпечення виконання винесеного рішення, а також виявлення причин та умов, що сприяють учиненню правопорушень, і запобігання правопорушенням (п. 4 розділу І Правил).

Відповідно до п. 5 розділу І Правил уповноважені особи НКЦПФР (далі - уповноважені особи) в межах своїх повноважень зобов`язані в кожному випадку виявлення правопорушення всебічно, повно та об`єктивно проаналізувати дані та інформацію стосовно порушення, вжити всіх необхідних заходів для документального закріплення факту правопорушення, а також своєчасно застосувати передбачені законодавством санкції або інші заходи впливу.

Рішення у справі повинно бути законним та обґрунтованим. Рішення повинно ґрунтуватися лише на тих доказах, які були досліджені під час розгляду справи.

Доказами в справі про правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку уповноважені особи встановлюють наявність чи відсутність правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно п.п. 7, 9, 10 розділу І Правил розгляд справ про правопорушення здійснюється виключно уповноваженими особами у межах наданих повноважень. Адміністративне стягнення на громадянина чи посадову особу може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення. Справи про правопорушення розглядаються уповноваженими особами, на підвідомчій території яких було виявлено порушення або перебуває особа, щодо якої порушено справу про правопорушення. Справи про адміністративні правопорушення розглядаються відповідно до законодавства.

За змістом п.п. 1, 2 розділу ІІ Правил справи про правопорушення щодо юридичних осіб у межах наданих повноважень розглядаються уповноваженими особами: Головою НКЦПФР; членами НКЦПФР; уповноваженими НКЦПФР посадовими особами. Справи про адміністративні правопорушення в межах наданих повноважень розглядаються уповноваженими особами: Головою НКЦПФР; членами НКЦПФР; уповноваженими НКЦПФР посадовими особами.

Голова та члени НКЦПФР можуть розглядати справи про правопорушення і застосовувати до учасників ринків капіталу та організованих товарних ринків, суб`єктів системи накопичувального пенсійного забезпечення санкції або інші заходи впливу, передбачені в розділі XV цих Правил.

Відповідно до п.п. 1-3 розділу ІІІ Правил справа про правопорушення може бути порушена тільки в тому разі, якщо є достатні дані, які вказують на наявність правопорушення. Справу про правопорушення не може бути порушено, а порушена справа підлягає закриттю: за відсутності факту вчинення правопорушення; за відсутності складу правопорушення; якщо справа не підлягає розгляду НКЦПФР; у разі закінчення на дату розгляду справи про правопорушення строків, передбачених законом; за наявності за тим самим фактом нескасованої постанови уповноваженої особи, рішення суду; у разі внесення до ЄДРПОУ запису про державну реєстрацію припинення юридичної особи, щодо якої порушено справу про правопорушення, або визнання її банкрутом; внесення до ЄДРПОУ запису про судове рішення щодо припинення юридичної особи; унаслідок змін законодавства про ринки капіталу та організовані товарні ринки вчинені діяння втратили ознаки правопорушення; за наявності за даним фактом порушеної справи про правопорушення щодо особи, яка притягується до відповідальності; порушення та його наслідки усунені порушником самостійно до застосування санкції або іншого заходу впливу. Уповноважена особа розглядає справу про правопорушення та виносить рішення за справою у точній відповідності із законодавством та оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно п. 1 розділу IV Правил Уповноважена особа при виявленні правопорушення виносить постанову про порушення справи про правопорушення. Справа про правопорушення порушується з дати винесення постанови про порушення справи про правопорушення. Якщо після винесення постанови про порушення справи про правопорушення, але до моменту складання акта про правопорушення виявлено підстави, передбачені пунктом 2 розділу III цих Правил, то уповноважена особа виносить постанову про закриття провадження у справі. Якщо під час провадження у справі про правопорушення, яке було зупинено до підписання акта про правопорушення, були встановлені підстави, передбачені пунктом 2 розділу III цих Правил, то уповноважена особа виносить постанову про закриття провадження у справі одночасно з постановою про відновлення провадження у справі про правопорушення, які надсилаються особі, щодо якої їх винесено. У випадку виявлення правопорушення під час проведення перевірки справа про правопорушення порушується не пізніше десяти робочих днів після підписання акта перевірки.

Як визначено п.п. 2-4 розділу IV Правил, уповноваженою особою про вчинення правопорушення складається акт про правопорушення. Про дату, час та місце складання акта про правопорушення особа, щодо якої порушено справу про правопорушення, повідомляється не пізніше ніж за п`ять робочих днів до дати складання акта. Акт про правопорушення складається та підписується не пізніше двадцяти робочих днів з дати винесення постанови про порушення справи про правопорушення. Якщо вчинено декілька правопорушень, то справи про правопорушення порушуються, а акти про правопорушення складаються уповноваженою особою окремо по кожному учаснику ринків капіталу та організованих товарних ринків, суб`єкту системи накопичувального пенсійного забезпечення. Акти про правопорушення у межах наданих повноважень мають право складати: Голова НКЦПФР, члени НКЦПФР, уповноважені НКЦПФР посадові особи.

Відповідно до п.п. 5-8 розділу IV Правил, акт про правопорушення повинен містити: номер, дату, місце його складання; посаду, прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) особи, яка склала акт про правопорушення (у разі надання повноважень за дорученням - реквізити доручення); повне найменування юридичної особи, місцезнаходження, ідентифікаційний код юридичної особи згідно з ЄДРПОУ, у разі наявності інформації - банківські реквізити, засоби зв`язку; виклад обставин правопорушення; посилання на нормативно-правовий акт, норму якого порушено; відомості про наявність повторного вчинення правопорушення особою, щодо якої складено акт про правопорушення; інші відомості, необхідні для вирішення справи про правопорушення. Пояснення особи, щодо якої складено акт про правопорушення, є складовою частиною акта про правопорушення і приєднуються до нього у вигляді додатка. Акт про правопорушення підписується особою, яка його склала, і керівником або представником юридичної особи, щодо якої його складено. У разі відмови керівника або представника юридичної особи підписати акт про правопорушення уповноваженою особою на акті робиться напис про відмову.

Уповноважена особа до підписання акта про правопорушення вирішує такі питання: чи необхідне витребування додаткових матеріалів; чи наявні підстави, передбачені в пункті 2 розділу III цих Правил; чи підлягають задоволенню клопотання особи, щодо якої порушено справу про правопорушення. У разі неявки керівника або представника юридичної особи, яка притягується до відповідальності, на підписання акта про правопорушення, акт складається того самого дня, на який було викликано особу, за умови своєчасного повідомлення юридичної особи про місце та час складання акта, про що робиться відповідний напис на акті про правопорушення.

Один примірник акта про правопорушення після підписання надається керівнику або представнику юридичної особи, щодо якої його складено. У разі неявки керівника або представника юридичної особи на підписання акта про правопорушення один примірник акта надсилається юридичній особі одночасно з постановою про розгляд справи про правопорушення. У разі відмови керівника або представника юридичної особи отримати акт про правопорушення уповноваженою особою на акті робиться напис про відмову.

Акт про правопорушення після його складання протягом п`яти робочих днів разом з поясненнями та іншими документами справи направляється уповноваженій особі, яка правомочна розглядати справу про правопорушення, для підготовки справи до розгляду. За умови присутності керівника або представника юридичної особи та за його письмовим клопотанням уповноважена особа, якій надані повноваження розглядати справу про правопорушення, може розглянути справу про правопорушення відразу після складання акта про правопорушення (п.п. 9, 10 розділу IV Правил).

Пунктами 1, 2 розділу VII Правил визначено, що Розглянувши справу про правопорушення, уповноважена особа приймає рішення у справі. Рішення уповноваженої особи у справі оформлюється у вигляді постанови. Постанова складається з вступної, описової, мотивувальної та резолютивної частин. У вступній частині постанови зазначаються: номер постанови; дата та місце розгляду справи; посада, прізвище, ім`я та по батькові (за наявності) уповноваженої особи, яка винесла постанову; документ, на підставі якого вона діє; відомості про особу, щодо якої розглядається справа: повне найменування юридичної особи, місцезнаходження, ідентифікаційний код юридичної особи згідно з ЄДРПОУ, у разі наявності інформації - банківські реквізити, засоби зв`язку. Описова частина повинна містити викладення обставин, встановлених при розгляді справи, та посилання на нормативно-правовий акт, норми якого порушено. У мотивувальній частині наводяться посилання на докази, що підтверджують факт правопорушення і вину юридичної особи, або ж факти, що вказують на відсутність правопорушення, посилання на відповідні норми нормативно-правового акта, який передбачає відповідальність за дане правопорушення. У резолютивній частині повинно бути зазначено прийняте у справі про правопорушення рішення.

Постанова у справі про правопорушення повинна містити вказівку про порядок та строк її оскарження. Постанова про накладення санкції, якою застосовано захід впливу у вигляді штрафу, додатково повинна містити інформацію про дату набрання чинності та порядок примусового виконання. Примірник постанови про накладення санкції, якою застосовано захід впливу у вигляді штрафу, який залишається у справі, повинен містити поля «Дата набрання законної сили» та «Строк пред`явлення до виконання», які підлягають заповненню уповноваженим підрозділом після набуття постановою статусу виконавчого документа. У полі «Дата набрання законної сили» вказується дата набуття постановою про накладення санкції, якою застосовано захід впливу у вигляді штрафу, статусу виконавчого документа. Строк пред`явлення до виконання визначається відповідно до Закону України «Про виконавче провадження». Постанова у справі про правопорушення підписується уповноваженою особою, яка розглянула справу, та скріплюється печаткою.

У справі про правопорушення уповноважена особа приймає одне з таких рішень: 1) про застосування санкції або іншого заходу впливу за правопорушення; 2) про закриття справи. Уповноважена особа приймає рішення про застосування санкції або іншого заходу впливу після отримання документів, що підтверджують факт правопорушення протягом строку визначеного чинним законодавством (п.п. 3, 4 розділу VII Правил).

Відповідно до абз. 2 п. 6 розділу VII Правил, постанова про накладення санкції, якою застосовано захід впливу у вигляді штрафу, набирає чинності з робочого дня, наступного за днем її прийняття.

За правилами п.п. 1-5 розділу VIII Правил розпорядження про усунення порушень законодавства виноситься уповноваженою особою за наслідками розгляду справи про правопорушення одночасно з прийнятим рішенням у разі, якщо на момент розгляду справи порушення може бути усунуто. Розпорядження про усунення порушень законодавства може бути винесено без порушення справи про правопорушення. Розпорядження про усунення порушень законодавства можуть виносити Голова НКЦПФР, члени НКЦПФР, уповноважені НКЦПФР посадові особи. Розпорядження про усунення порушень законодавства надається особі, щодо якої його винесено (про що здійснюється відповідний напис на примірнику розпорядження, що залишається у справі), або надсилається поштою рекомендованим листом з повідомленням про вручення, та/або за наявності в особи офіційної електронної адреси - на офіційну електронну адресу протягом п`яти робочих днів з дати його винесення. Розпорядження про усунення порушень законодавства повинно містити: номер, дату, місце винесення; посаду, прізвище, ім`я та по батькові (за наявності) уповноваженої особи, яка винесла розпорядження; відомості про особу, щодо якої виноситься розпорядження; викладення обставин справи; посилання на нормативно-правовий акт, норми якого порушено; посилання на законодавчий акт, що передбачає можливість винесення такого розпорядження; термін усунення порушень законодавства; термін повідомлення уповноваженої особи про усунення порушень. Розпорядження про усунення порушень законодавства підписується уповноваженою особою, яка його винесла, та скріплюється печаткою.

Контроль за виконанням розпорядження про усунення порушень законодавства здійснює структурний підрозділ НКЦПФР, про що зазначається у цьому розпорядженні. У разі невиконання або несвоєчасного виконання розпорядження про усунення порушень законодавства уповноважена особа застосовує відповідну санкцію або інший захід впливу та у разі необхідності виносить нове розпорядження (п.п. 7, 8 розділу VIII Правил).

Відповідно до п. 1 розділу XV Правил за правопорушення на ринках капіталу та організованих товарних ринках, до юридичних осіб застосовуються санкції або інші заходи впливу, передбачені чинним законодавством.

З матеріалів справи суд встановив, що ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_1 , які є акціонерами ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" , звернувся до виконавчого органу ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" з листами від 12.10.2020, 17.11.2020 в яких просив призначити відповідальну особу для ознайомлення з документами та надіслати копії таких документів на електронну адресу, що зазначена в запиті.

Так, відповідно до матеріалі справи, Товариством листом від 19.10.2020 надано відповідь заявнику на його запит від 12.10.2020 в якому зазначено, що 03.09.2019 та 12.05.2020 ОСОБА_1 уже ознайомлювався та сфотографував протоколи засідань Наглядової ради Товариства за період з 01.01.2019 по 26.05.2020. Також повідомлено, що у відповідності до вимог абз. 1 ч. 2 ст. 78 Закону України "Про акціонерні товариства" копії протоколів засідань Наглядової ради товариства за період з 26.05.2020 до т.ч. та наказів і розпоряджень Генерального директора Товариства за період з 01.06.2019 до т.ч. будуть надіслані після оплати витрат, пов`язаних з їх підготовкою та пересиланням відповідно до рахунку фактури від 19.10.2020 у розмірі 27257,16 грн., у т.ч. ПДВ в розмірі 4542,86 грн.

Листом від 27.11.2020 Товариством надано відповідь на запит акціонера від 17.11.2020 у якому, зокрема, зазначено, що:

- Статут Товариства, затверджений на Загальних зборах акціонерів Товариства від 21.08.2020 доступний до ознайомлення на веб-сайті Товариства з посиланням на адресу;

- протоколи засідань Наглядової ради Товариства та/або накази і розпорядження Генерального директора Товариства за період з 01.06.2020 - враховуючи значний перелік запитуваних документів та з метою запобігання поширення гострого респіраторного захворювання COVID-19 копії запитуваних документів будуть надіслані після оплати витрат на їх виготовлення та пересилання;

- щодо запитуваних документів, на підставі яких визначена ринкова вартість відповідно до ст. 8 Закону України "Про акціонерні товариства" за період з 01.01.2020 зазначено, що 29.11.2019 НКЦПФР роз`яснила, що Товариство зобов`язане зберігати (та надавати акціонерам на ознайомлення) лише ті документи, на підставі яких визначена ринкова вартість відповідно до статті 8 Закону України "Про акціонерні товариства" для цілей визначення вимог саме Закону України "Про акціонерні товариства" (зокрема ч. 2 ст. 11, ч. 3 ст. 23, ч. 3 ст. 65, ч. ч.3, 5-7 ст. 65-2, ч. 1 ст. 66 ч. 1 ст. 69 Закону України "Про акціонерні товариства").

Зазначеним вимогам відповідає висновок суб`єкта оціночної діяльності - Товариства з обмеженою відповідальністю "БДО КОНСАЛТІНГ" від 13.11.2020 щодо оцінки акцій Товариства станом на 23.10.2020, копія якого додана.

Неотримавши бажаний пакет документів, 02.12.2020 ОСОБА_1 звернувся із письмовим запитом до ПрАТ "Київські регіональні електромережі" в якому повторно просив надати йому та його довірителю ОСОБА_1 наступні документи:

1. документи звітності, що подаються відповідним державним органам, а саме: звітність ПрАТ "Київські регіональні електромережі" (до перейменування ПрАТ "Київобленерго"), подану у 2020 році до НКЦПФР; Звітність, що подана НКЦПФР, у тому числі для затвердження стимулюючих тарифів;

2. документи по останній повній інветаризації активів та пасивів Товариства, поведеній відповідно до "Положення про інвентаризацію активів та зобов`язань, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від02.09.2014 №879 (із змінами) із доданням інформації щодо введення на баланс та вибуття з балансу Товариства активів та зобов`язання за період останньої івентаризації до 16.07.2020 (включно) або на дату у 2020 році, наявну у Товариства - для проведення незалежно оцінки акцій товариства;

3. стандартні інвентарні бухгалтерські відомості про активи та пасиви Товариства станом на 01.07.2020, 16.07.2020, 30.09.2020, інша дата у 2020 році, наявна у Товариства - для проведення незалежно оцінки акцій товариства;

4. бюджет, план доходів та витрат Товариства на 2020-2025 роки, затверджений відповідним Статутом органом Товариства;

5. протоколи засідань Наглядової ради Товариства та/або Накази і Розпорядження одноосібного виконавчого органу - Генерального директора Товариства за період з 01.06.2020 по дату цього запиту;

6. за період з 01.01.2020 по дату цього запиту - Документи, на підставі яких визначена ринкова вартість відповідно до статті 8 "Про акціонерні товариства" - в тому числі, але не обмежуючись повний Звіт про оцінку, здійснений ТОВ "БДО КОЛСАНТИНГ".

У цьому запиті ОСОБА_1 , зокрема, повідомив, що станом на дату подання попереднього запиту від 17.11.2020 та цього повторного запиту, враховуючи процедуру сквіз-ауту, ОСОБА_1 відвідає 10.12.2020 о 10:00 год, головний офіс Товариства для ознайомлення із вищезазначеними документами.

В свою чергу, листом від 10.12.2020 за №10724 ОСОБА_1 повідомлено, що він та ОСОБА_1 станом на 10.12.2020 не є акціонерами товариства, а тому відсутня можливість надання йому для ознайомлення запитуваних документів.

Із зазначеного вище судом встановлено, що на лист ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_1 від 17.11.2020 Товариством не надано документи зазначені в пунктах 5, 6 та 9 листа, а на лист від 12.10.2020 Товариством не надано протоколи засідань наглядової ради від 01.10.2019. В той час, на запит від 02.12.2020 - його не допущено 10.12.2020 до ознайомлення з документами з посиланням на те, що з 08.12.2020 він не є акціонером товариства.

В розрізі спірних правовідносин, що досліджуються в межах даної адміністративної справи слід відмітити те, що усі запити заявника, а саме від 12.10.2020, від 17.11.2020 та від 02.12.2020 взаємопов`язані між собою та мають причино-наслідковий зв`язок. Так, у зв`язку із ненаданням частини документів на його запит від 12.10.2020, ОСОБА_1 звернувся до позивача із наступним запитом від 17.11.2020. В той же час, недотримавши бажаних копій документів, заявник повторно звернувся із наступним листом від 02.12.2020.

Згідно ч.1 ст.78 Закону України "Про акціонерні товариства", акціонерне товариство забезпечує кожному акціонеру доступ до документів, визначених пунктами 1-3, 5-11, 13, 14, 16 і 17 частини першої статті 77 цього Закону.

Це такі документи як: статут товариства, зміни до статуту, засновницький (установчий) договір; положення про загальні збори, наглядову раду, виконавчий орган та ревізійну комісію, інші внутрішні положення товариства, що регулюють діяльність органів товариства, та зміни до них; положення про кожну філію та кожне представництво товариства; принципи (кодекс) корпоративного управління товариства; протоколи загальних зборів; матеріали, з якими акціонери мають (мали) можливість ознайомитися під час підготовки до загальних зборів; протоколи засідань наглядової ради та колегіального виконавчого органу, накази і розпорядження голови колегіального та одноосібного виконавчого органу; протоколи засідань ревізійної комісії, рішення ревізора товариства; висновки ревізійної комісії (ревізора) та аудитора товариства; річна фінансова звітність; документи звітності, що подаються відповідним державним органам; проспект емісії, свідоцтво про реєстрацію випуску акцій та інших цінних паперів товариства; особлива інформація про товариство згідно з вимогами законодавства; інші документи, передбачені законодавством, статутом товариства, його внутрішніми положеннями, рішеннями загальних зборів, наглядової ради, виконавчого органу.

Частиною 2 статті 78 Закону України "Про акціонерні товариства" передбачено, що протягом 10 робочих днів з дня надходження письмової вимоги акціонера корпоративний секретар, а в разі його відсутності - виконавчий орган акціонерного товариства зобов`язаний надати цьому акціонеру завірені підписом уповноваженої особи товариства копії відповідних документів, визначених частиною першою цієї статті. За надання копій документів товариство може встановлювати плату, розмір якої не може перевищувати вартості витрат на виготовлення копій документів та витрат, пов`язаних з пересиланням документів поштою.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про акціонерні товариства", акціонерами товариства визнаються фізичні і юридичні особи, а також держава в особі органу, уповноваженого управляти державним майном, або територіальна громада в особі органу, уповноваженого управляти комунальним майном, які є власниками акцій товариства.

Законом України "Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні" за ненадання інвестору в цінні папери (у тому числі акціонеру) на його письмовий запит інформації про діяльність емітента в межах, передбачених законом, або надання йому недостовірної інформації передбачена відповідальність юридичної особи у виді штрафу в розмірі до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (п.3 ч.1 ст.11).

Таким чином, з наведеного вбачається, що акціонеру товариства надано безумовне право на отримання завірених підписом уповноваженої особи товариства копій відповідних документів.

Суд зазначає, що відповідальність акціонерного товариства наступає в разі ненадання інформації не будь-якій особі, а тільки акціонеру товариства.

Разом з тим, відповідно до ч.2 ст. 78 Закону України "Про акціонерні товариства" умовою надання інформації є надходження письмової вимоги саме від акціонера товариства, який є акціонером на момент подачі вимоги.

Із вказаного слідує, що ОСОБА_1 звернувся з письмовою вимогою до ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" 12.10.2020, 17.11.2020 та 02.12.2020, будучи на момент звернення акціонером, що свідчить про ненадання ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" в повній мірі на запити інформації на вимогу акціонера.

Крім того, посилання представника позивача на те, що заявники ОСОБА_1 та ОСОБА_1 на момент розгляду документів вже втратили статус акціонерів Товариства і не володіли акціями товариства є помилковим, адже станом на дату звернення із такими запити щодо надання копій документів такі особи володіли акціями товариства, а відтак, позивачем неправомірно обмежено право акціонерів на ознайомлення із запитуваними документами, що має наслідком відповідальність відповідно до вимог Закону України "Про акціонерні товариства".

Вказаний висновок суду узгоджується із позицією Сьомого апеляційного адміністративного суду відповідно до постанови суду від 23.07.2019 у справі №240/5479/18.

Таким чином, позивачем не надано суду належних та допустимих доказів на спростування висновку відповідача, викладеному у оскаржуваній постанові від 12.10.2021 №357-ДП-Е про накладення санкції, про порушення ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні Електромережі" правопорушення на ринках капіталу та організованих товарних ринках.

В свою чергу, відповідачем доведено законність та правомірність винесеної постанови про накладення санкції, внаслідок чого відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

Згідно з вимогами ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У розумінні ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 242 КАС України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з рішення ЄСПЛ у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 року (пункт 29) статтю 6 пункт 1 Конвенції не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Крім того, суд бере до уваги позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема, у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки доказів, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, колегія суду робить висновок про відмову у задоволенні позову.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позову судові витрати відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: Приватне акціонерне підприємство "ДТЕК Київські регіональні електромережі" (08132, Київська обл., Бучаський р-н, м. Вишневе, вул. Київська, буд. 2-Б, РНОКПП 23243188)

Відповідач: Національна комісія з цінних паперів та фондвого ринку (01010, м. Київ, вул. Московська, 8, корпус 30, )

Третя особа на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

Головуючий суддя Комар Павло Анатолійович

Суддя Воробйова Інна Анатоліївна

Суддя Чернюк Алла Юріївна