Справа № 826/11811/18
Суддя: Маслоід Олена Степанівна
Дата ухвалення: 2025-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

09 жовтня 2025 р. Справа № 826/11811/18

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Маслоід Олени Степанівни, розглянувши у письмовому порядку за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом: Підприємства з іноземними інвестиціями "Амік Україна" (вул. Верхній Вал, 68, м. Київ, 04071)

до: Державної інспекції архітектури та містобудування України (вул. Лесі Українки, 26, м. Київ, 01133)

про: визнання протиправним та скасування припису та постанови про накладення штрафу,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось Підприємство з іноземними інвестиціями "Амік Україна" (далі - позивач) з позовною заявою до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі відповідач) про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.07.2018 №З-0207/4-10/10-14/0207/08/01; визнання протиправним та скасування припису №С-2206/2 від 22.06.2018 про усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає, що відповідачем проведено позапланову перевірку дотримання ним вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час експлуатації автозаправної станції №10-23, розташованої за адресою: Київська обл., м. Біла Церква, Київське шосе, 7-й км. За результатами перевірки відповідачем складено акт від 22.06.2018 про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, а також винесено припис №С-2206/2 від 22.06.2018 про усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності. 02.07.2018 відповідачем прийнято постанову №3-0207/4-10/10-14/0207/08/01 про накладення на позивача штрафу у розмірі 55 230 грн за правопорушення, передбачене п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме за недопущення посадових осіб до перевірки, чим, на думку відповідача, порушено п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Позивач вважає зазначені рішення протиправними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки фактичного недопущення посадових осіб відповідача не відбулося, а вимога про надання документів, зазначених у листі від 13.06.2018 №10/10-36/1306/08/01, не могла бути виконана через те, що цей лист та припис були отримані підприємством лише 12.07.2018 року, тобто вже після прийняття постанови про накладення штрафу. Позивач наголошує, що підприємство не здійснювало будівництва зазначеної АЗС, оскільки придбало її як готовий об`єкт у ТОВ «НАТАН» ще 25.10.2005, а тому не є власником первинної будівельної документації. При цьому, чинним законодавством не встановлено обов`язку зберігати такі документи суб`єктами господарювання, які лише експлуатують об`єкт. Крім того, акт про недопущення посадових осіб відповідача, на підставі якого винесено постанову про штраф, складено з порушенням вимог Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011, оскільки він не був оформлений безпосередньо на об`єкті перевірки та без участі представника підприємства. На думку позивача, перевірка проведена із перевищенням повноважень, адже органи ДАБІ мають право здійснювати контроль виключно під час виконання підготовчих і будівельних робіт, тоді як експлуатація АЗС тривала понад десять років після завершення будівництва. Таким чином, накладення штрафу та винесення припису є безпідставними, порушують право позивача на вільне користування та розпорядження об`єктом, а тому підлягають скасуванню.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 31.07.2018 позовну заяву залишено без руху та надано позивачеві строк для усунення недоліків.

13.08.2018 позивачем подано до суду заяву про усунення недоліків.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 14.08.2018 дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, а також визначено, що вона буде розглядатись в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

07.09.2018 відповідачем до суду подано відзив на позовну заяву, в якому наведено заперечення проти заявлених позовних вимог. Аргументуючи свою позицію відповідача зазначає, що діяв у межах наданих повноважень та відповідно до чинного законодавства, зокрема Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294, та Положення про Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, затвердженого наказом ДАБІ України від 12.06.2017 №925. Відповідач зазначає, що відповідно до ст. 6, 7, 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011, органи ДАБІ уповноважені здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль шляхом проведення планових і позапланових перевірок дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Підставою для проведення позапланової перевірки позивача стало звернення Головного слідчого управління Служби безпеки України у Київській області від 11.05.2018 №6/3956 щодо можливих порушень вимог законодавства під час експлуатації автозаправної станції №10-23, розташованої за адресою: Київська область, м. Біла Церква, Київське шосе, 7-й км. На виконання цього звернення наказом Департаменту від 04.06.2018 №115-П призначено проведення позапланової перевірки та видано відповідне направлення №393.18/01. Про проведення перевірки позивача повідомлено листом від 13.06.2018 №10/10-36/1306/08/01, який підприємство отримало 15.06.2018. 22.06.2018 посадові особи Інспекції здійснили виїзд на об`єкт перевірки, де у присутності представників позивача Домбровського Є.С. та начальника АЗС Мединської О.Ф. відмовлено у наданні документів, необхідних для проведення перевірки. У зв`язку з цим складено акт від 22.06.2018 про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки та припис №С-2206/2 про усунення виявлених порушень із встановленням строку їх усунення до 09.07.2018. Цього ж дня оформлено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №1-Л-3-2206/2. За результатами розгляду матеріалів перевірки 02.07.2018 відповідачем винесено постанову №3-0207/4-10/10-14/0207/08/01 про накладення на ПІІ «Амік Україна» штрафу у розмірі 55 230 грн за правопорушення, передбачене п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме за недопуск посадових осіб відповідача до проведення перевірки. Відповідач наголошує, що вимоги законодавства при складанні акту, припису та постанови дотримано в повному обсязі, оскільки Порядок №553 не передбачає обов`язку складати акт виключно безпосередньо на об`єкті або від руки. Крім того, відмова позивача у наданні документів та фактичне недопущення інспекторів до перевірки утворюють самостійний склад правопорушення, відповідальність за яке передбачено Законом №3038-VI. Таким чином, на переконання відповідача, дії посадових осіб інспекції були законними, здійсненими на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією і законами України. З урахуванням викладеного, відповідач вважає заявлені позовні вимоги безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

04.09.2018 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якому підтримано заявлені позовні вимоги.

Законом України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 № 2825-IX (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

П. 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 2825 (в редакції Закону України від 16.07.2024 № 3863-ІХ "Про внесення змін до пункту 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ" (далі - Закон № 3863), який набрав чинності 26.09.2024), установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя.

До початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом, крім випадку, передбаченого абз. 4 цього пункту.

Не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративні справи, які були передані до Київського окружного адміністративного суду та розподілені між суддями до набрання чинності Законом № 3863, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом № 3863, але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена ч. 1 ст. 27, ч. 3 ст. 276, ст. ст. 289-1, 289-4 КАС України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена ч. 1 ст. 27, ч. 3 ст. 276, ст. ст. 289-1, 289-4 КАС України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Після початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду Київський окружний адміністративний суд та інші окружні адміністративні суди України завершують розгляд та вирішення переданих їм справ.

Судом апеляційної інстанції щодо всіх справ, підсудних окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, та переданих на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України відповідно до цього Закону, є Шостий апеляційний адміністративний суд.

До початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду вирішення процесуальних питань, пов`язаних з виконанням судових рішень у справах, розглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, здійснює Київський окружний адміністративний суд.

На підставі п. 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 2825 (в редакції Закону № 3863) проведений автоматизований розподіл адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженому наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 № 399.

За результатами автоматизованого розподілу адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України, справа № 826/11811/18 передана на розгляд та вирішення Вінницькому окружному адміністративному суду.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.03.2025 зазначену справу було передано на розгляд судді Вінницького окружного адміністративного суду Маслоід О.С.

Ухвалою від 05.03.2025 адміністративну справу №826/11811/18 за позовом Підприємства з іноземними інвестиціями "Амік Україна" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування припису та постанови про накладення штрафу суддею Маслоід О.С. прийнято до свого провадження.

Ухвалою суду від 08.10.2025 у цій справі замінено відповідача, а саме: Державну архітектурно-будівельну інспекцію України на її правонаступника - Державну інспекцію архітектури та містобудування України.

Ч. 4 ст. 243 КАС України передбачено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

У відповідності до вимог ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши усі обставини справи та надавши їм юридичну оцінку, суд встановив наступне.

Підприємство з іноземними інвестиціями «Амік Україна» є власником автозаправної станції №10-23, що розташована за адресою: Київська область, м. Біла Церква, Київське шосе, 7-й км. Зазначений об`єкт придбаний позивачем 25.10.2005 у ТОВ «Натан» на підставі належним чином оформленого договору купівлі-продажу як вже збудований та введений в експлуатацію.

04.06.2018 Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області видано наказ №115-П та направлення №293.18/01 про проведення позапланової перевірки дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час експлуатації АЗС №10-23. Підставою для проведення перевірки стало звернення Головного слідчого управління Служби безпеки України від 11.05.2018 №6/3956 щодо можливих порушень вимог містобудівного законодавства.

13.06.2018 Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на адресу позивача направлено лист №10/10-36/1306/08/01 з вимогою надати документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема: паспорти технічної інвентаризації АЗС (станом на час введення в експлуатацію, поточна та попередня інвентаризація); дозвіл на виконання будівельних робіт; акт введення об`єкта в експлуатацію; проектну документацію на реконструкцію об`єкта та документи, що підтверджують право власності на АЗС.

22.06.2018 посадові особи Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області здійснили виїзд на об`єкт перевірки. За результатами виїзду складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, в якому зафіксовано факт ненадання позивачем запитуваних документів.

У той же день Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області винесено припис №С-2206/2 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності з вимогою надати відповідні документи до 09.07.2018.

02.07.2018 Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області прийнято постанову №3-0207/4-10/10-14/0207/08/01 про накладення на позивача штрафу у розмірі 55 230 грн на підставі п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» за недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки.

Водночас позивач вважає, що ані припис, ані постанова не ґрунтуються на фактичних обставинах справи та прийняті відповідачем з порушенням законодавства.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам та встановленим обставинам справи, суд керується такими мотивами.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» № 877-V від 05.04.2007 (далі Закон № 877-V, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначені правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду(контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно зі ст. 1 цього Закону державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

У відповідності до положень ч. 1-3 ст. 41 Закону України «»Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин), державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Відповідно до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

За змістом п. 4 Положення Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань: 3) видає обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 5) складає акти перевірок, протоколи про вчинення правопорушень, розглядає справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та справи про адміністративні правопорушення із прийняттям відповідних рішень, накладає штрафи відповідно до закону.

Посадові особи Держархбудінспекції та її територіальних органів під час проведення планових і позапланових перевірок мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для проведення перевірки, а також з метою здійснення контролю за додержанням суб`єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності у визначених законодавством випадках до місць провадження діяльності таких суб`єктів (п. 5 Положення).

За змістом ч. 2 ст. 8 Закону № 877-V органи державного нагляду (контролю) та їх посадові особи під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) зобов`язані повно, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний нагляд (контроль) у межах повноважень, передбачених законом.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів будівництва регламентована Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

П. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553) закріплено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За приписами ч. 1 ст. 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 Закону № 877-V на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Ч. 5 ст. 7 Закону № 877-V визначено, що перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Ст. 10 Закону № 877-V передбачено, що суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону.

П. 11 ст. 4 Закону № 877-V встановлено, що плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.

Згідно до п. 7, 9 Порядку № 533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки..

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

З вищевикладеного встановлено, що Департамент ДАБІ в Київській області при здійсненні перевірки повинна дотримуватись відповідного порядку здійснення цієї перевірки.

Так, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком. (п. 17 Порядку № 533).

Відповідно до п. 18, 19, 20 Порядку № 533 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

З аналізу зазначених вище норм законодавства слід дійти висновок, що державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватися в присутності суб`єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Згідно з п. 12 Порядку № 533 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

П. 13-14 Порядку № 533 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно положень ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за: 1) невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб; зупинення підготовчих та будівельних робіт - у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб; 2) недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В ході судового розгляду встановлено, що позивач є власником автозаправної станції №10-23, що розташована за адресою: Київська область, м. Біла Церква, Київське шосе, 7-й км. Зазначений об`єкт придбаний позивачем 25.10.2005 у ТОВ «Натан» на підставі належним чином оформленого договору купівлі-продажу як вже збудований та введений в експлуатацію.

04.06.2018 Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області видано наказ №115-П та направлення №293.18/01 про проведення позапланової перевірки дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час експлуатації АЗС №10-23. Підставою для проведення перевірки стало звернення Головного слідчого управління Служби безпеки України від 11.05.2018 №6/3956 щодо можливих порушень вимог містобудівного законодавства.

13.06.2018 Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на адресу позивача направлено лист №10/10-36/1306/08/01 з вимогою надати документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема: паспорти технічної інвентаризації АЗС (станом на час введення в експлуатацію, поточна та попередня інвентаризація); дозвіл на виконання будівельних робіт; акт введення об`єкта в експлуатацію; проектну документацію на реконструкцію об`єкта та документи, що підтверджують право власності на АЗС.

22.06.2018 посадові особи Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області здійснили виїзд на об`єкт перевірки. За результатами виїзду складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, в якому зафіксовано факт ненадання позивачем запитуваних документів.

У той же день Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області винесено припис №С-2206/2 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності з вимогою надати відповідні документи до 09.07.2018.

02.07.2018 Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області прийнято постанову №3-0207/4-10/10-14/0207/08/01 про накладення на позивача штрафу у розмірі 55 230 грн на підставі п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» за недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки.

Відтак, як убачається з матеріалів справи, підставою для видання наказу №115-П та направлення №293.18/01 від 04.06.2018 щодо проведення позапланової перевірки Підприємства з іноземними інвестиціями «Амік Україна» стало звернення Головного слідчого управління Служби безпеки України про можливі порушення вимог містобудівного законодавства під час експлуатації автозаправної станції №10-23.

Таким чином, формальна підстава для призначення позапланової перевірки відповідала вимогам п. 9 Порядку №553 та п. 7 ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Разом із тим, суд звертає увагу, що згідно з п. 12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані здійснювати перевірку об`єкта в присутності суб`єкта містобудування або його уповноваженого представника та пред`явити належним чином оформлене направлення й службове посвідчення.

Факт виїзду посадових осіб Департаменту 22.06.2018 та складання акту про недопуск підтверджується матеріалами справи, однак з нього не вбачається, що уповноважені особи позивача безпосередньо перешкоджали у доступі до об`єкта чи відмовили у допуску інспекторів.

З акту слідує, що причиною його складання фактично стало ненадання позивачем документів, запитуваних листом Департаменту від 13.06.2018, тобто мова йде не про фізичне недопущення посадових осіб до об`єкта перевірки, а лише про відсутність у момент перевірки запитуваної документації.

Суд зазначає, що необхідно чітко розмежовувати поняття «недопуск до перевірки» та «ненадання документів». Недопуск має місце тоді, коли посадових осіб контролюючого органу не допускають до проведення перевірки, тобто коли вони не мають змоги реалізувати свої повноваження на об`єкті. Ненадання ж документів, необхідних для проведення перевірки, не є тотожним недопуску, а є порушенням, яке, в даному випадку, може бути усунуто шляхом виконання припису органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п. 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства, у тому числі ненадання необхідних документів, складається акт перевірки та видається припис про усунення таких порушень із визначенням строку для їх усунення. Лише у випадку невиконання припису може наставати відповідальність, передбачена п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Натомість застосування до позивача санкції за п. 2 ч. 6 ст. 2 цього Закону, тобто за недопущення посадових осіб до перевірки, є юридично необґрунтованим, оскільки факту недопуску не встановлено. Матеріали справи не містять доказів того, що працівники Департаменту були позбавлені можливості провести перевірку чи потрапити на територію об`єкта. Навпаки, з акту вбачається, що вони перебували на об`єкті, але не отримали необхідних документів.

Суд також звертає увагу, що припис №С-2206/2 від 22.06.2018, виданий за результатами перевірки, не містить ознак рішення, яке безпосередньо порушує права позивача.

Вказаний припис лише покладає на позивача обов`язок надати документи у визначений строк, що узгоджується з вимогами Порядку №553. Припис не встановлює санкцій і не позбавляє позивача права власності чи господарської діяльності. Таким чином, суд не вбачає підстав для його скасування.

Натомість постанова відповідача від 02.07.2018 №3-0207/4-10/10-14/0207/08/01, якою на позивача накладено штраф у розмірі 55 230 грн, прийнята з порушенням вимог матеріального закону, оскільки фактичних підстав для притягнення до відповідальності за недопуск не існувало.

Враховуючи викладене в сукупності, суд дійшов висновку, що в діях позивача відсутній склад правопорушення, передбачений п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Водночас виданий припис про надання документів є законним і не підлягає скасуванню, оскільки не порушує прав позивача та відповідає меті державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових та службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Ч. 2 ст. 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Згідно ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За приписами ч. 1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд зазначає, що згідно ч. 3 ст. 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

При зверненні до суду з даною позовною заявою позивачем сплачено судовий збір в сумі 3 524 грн 00 коп.

Таким чином поверненню позивачеві за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягає сума у розмірі 1 762 грн 00 коп.

Керуючись ст. 2, 6, 9, 73-78, 90, 139, 143, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Підприємства з іноземними інвестиціями "Амік Україна" до Державної інспекції архітектури та містобудування України про визнання протиправним та скасування припису та постанови про накладення штрафу задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову №З-0207/4-10/10-14/0207/08/01 від 02.07.2018 про накладення на Підприємство з іноземними інвестиціями "Амік Україна" штрафу в розмірі 55 230 грн.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути з Державної інспекції архітектури та містобудування України за рахунок бюджетних асигнувань на користь Підприємства з іноземними інвестиціями "Амік Україна" судовий збір у сумі 1 762 грн.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: Підприємство з іноземними інвестиціями "АМІК УКРАЇНА" (вул. Верхній Вал, 68, м. Київ, 04071, )

Відповідач: Державна інспекція архітектури та містобудування України (вул. Лесі Українки, 26, м. Київ, 01133, ))

Повний текст рішення складено та підписано суддею 09.10.2025 року.

Суддя Маслоід Олена Степанівна