Справа № 640/5009/22
Суддя: Т.І. Чернявська
Дата ухвалення: 2025-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про зупинення провадження у справі

07 жовтня 2025 рокум. ДніпроСправа № 640/5009/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Чернявська Т.І., під час розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи за позовом ОСОБА_1 до Фінансового управління Генерального штабу Збройних сил України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Луганського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 (далі - позивач) до Фінансового управління Генерального штабу Збройних сил України (далі відповідач), в якому позивач просить:

визнати протиправними дії Фінансового управління Генерального штабу Збройних сил України щодо несвоєчасної виплати на користь ОСОБА_1 грошової компенсації за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій в сумі 28110,27 грн (з урахуванням стягнутих податків та зборів);

зобов`язати Фінансове управління Генерального штабу Збройних сил України на підставі Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100, нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за затримку повного розрахунку при звільненні за період з 7 вересня 2018 року по 2 лютого 2022 року, виходячи з одноденного заробітку 493,17 грн.

Окружний адміністративний суд міста Києва ухвалою від 16 лютого 2022 року відкрив провадження в адміністративній справі; визначив, що справа буде розглядатися у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Луганський окружний адміністративний суд своєю ухвалою від 1 вересня 2025 року серед іншого прийняв адміністративну справу до провадження; продовжив розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) спочатку; встановив відповідачу строк для подання через підсистему (модуль) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» відзиву на позовну заяву (відзиву) і всіх письмових та електронних доказів (які можливо доставити до суду) разом з документами, що підтверджують надіслання (надання) позивачу копії відзиву та доданих до нього документів, - п`ятнадцять днів з дня отримання ухвали про прийняття справи до провадження; встановив позивачу строк для подання через підсистему (модуль) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» відповіді на відзив разом з документами, що підтверджують надіслання (надання) відповідачу копії відповіді на відзив та доданих до неї документів, - п`ять днів з дня отримання копії відзиву та доданих до нього документів; встановив відповідачу строк для подання через підсистему (модуль) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» заперечення разом з документами, що підтверджують надіслання (надання) позивачу копії заперечення та доданих до них документів, - п`ять днів з дня отримання відповіді на відзив та доданих до неї документів; витребував від учасників справи письмові докази.

Оскільки справа за позовом ОСОБА_1 до Фінансового управління Генерального штабу Збройних сил України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії згідно з частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, суд вважає за можливе розглянути питання про зупинення провадження в адміністративній справі без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Верховний Суд в постанові від 30 листопада 2020 року по справі № 480/3105/19 виснував, що:

«58. Статтею 117 КЗпП України визначено відповідальність за затримку розрахунку при звільненні. Частиною першою цієї статті встановлено, що в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, визначені статтею 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

59. Синтаксичний розбір текстуального змісту цієї норми дає підстави суду зробити висновки про те, що відповідальність у розмірі середнього заробітку застосовується лише в разі невиплати всіх належних працівникові сум (заробітної плати, компенсацій тощо). Такий правовий висновок прямо випливає із цієї норми.

60. Аналіз такого правового врегулювання дає змогу суду зробити правовий висновок, який непрямо випливає з приписів частини першої статті 117 КЗпП України, про те, що в разі виплати частини (не всіх) належних звільненому працівникові сум зменшується відповідно розмір відповідальності. І цей розмір відповідальності повинен бути пропорційним розміру невиплачених сум з урахуванням того, що всі належні при звільненні суми становлять сто відсотків, стільки ж відсотків становить розмір середнього заробітку.

61. Тобто залежно від розміру невиплачених належних звільненому працівникові сум прямо пропорційно належить виплаті розмір середнього заробітку, однак за весь час їх затримки по день фактичного розрахунку.».

Зазначену правову позицію підтримано Верховним Судом у постанові від 22 липня 2021 року у справі № 200/5764/20-а та постанові від 11 серпня 2021 року у справі № 640/9375/20.

Згідно із імперативними вимогами статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та статті 242 КАС України висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права; при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи не можуть приймати рішення, які скасовують судові рішення або зупиняють їх виконання.

Таким чином, призначення Верховного Суду як найвищої судової установи в Україні - це, у першу чергу, сформувати обґрунтовану правову позицію стосовно застосування всіма судами у подальшій роботі конкретної норми матеріального права або дотримання норми процесуального права, що була неправильно використана судом і таким чином спрямувати судову практику в єдине і правильне правозастосування (вказати напрямок у якому слід здійснювати вибір правової норми); на прикладі конкретної справи роз`яснити зміст акта законодавства в аспекті його розуміння та реалізації на практиці в інших справах з вказівкою на обставини, що потрібно враховувати при застосуванні тієї чи іншої правової норми, але не нав`язуючи, при цьому, нижчестоящим судам результат вирішення конкретної судової справи.

Для визначення розміру середнього грошового забезпечення за час затримки розрахунку при звільненні у цій справі за спірний період суд має застосувати Порядок обчислення середньої заробітної плати, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100, з врахуванням вищенаведених правових позицій Верховного Суду, зокрема, викладеної у постанові від 30 листопада 2020 року у справі № 480/3105/19.

Судом встановлено, що Окружний адміністративний суд міста Києва рішенням від 29 листопада 2022 року у справі № 640/17444/19 адміністративний позов ОСОБА_1 до Генерального штабу Збройних сил України, Фінансового управління Генерального штабу Збройних сил України про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії задовольнив частково:

визнав протиправними дії Фінансового управління Генерального штабу Збройних сил України щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за період з 1 січня 2016 року до 31 серпня 2018 року;

зобов`язав Фінансове управління Генерального штабу Збройних сил України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 1 січня 2016 року до 31 серпня 2018 року без зміни місяця підвищення (базового місяця) та визначеної раніше суми (фіксованої суми);

зобов`язав Фінансове управління Генерального штабу Збройних сил України надати ОСОБА_1 довідку з помісячним розрахунком індексації, місяця підвищення (базового місяця) та визначеної раніше суми (фіксованої суми) за період з 1 січня 2016 року до 31 серпня 2018 року;

у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Генерального штабу Збройних сил України відмовив.

Шостий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 16 червня 2023 року у справі № 640/17444/19 витребував з Київського окружного адміністративного суду справу № 640/17444/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Генерального штабу Збройних сил України, Фінансового управління Генерального штабу Збройних сил України про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії для розгляду апеляційної скарги Фінансового управління Генерального штабу Збройних сил України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 листопада 2022 року.

Листом від 9 вересня 2025 року № 02.5-08 640/17444/19/5219/2025 Шостий апеляційний адміністративний суд повідомив суд про те, що відповідно до даних автоматизованої системи документообігу Шостого апеляційного адміністративного суду ухвалою від 16 червня 2023 року витребувано з Київського окружного адміністративного суду справу № 640/17444/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Генерального штабу Збройних сил України, Фінансового управління Генерального штабу Збройних сил України про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії. Станом на 8 вересня 2025 року вищезазначена справа до суду апеляційної інстанції не надходила.

Отже, станом на 7 жовтня 2025 року рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 листопада 2022 року у справі № 640/17444/19 не набрало законної сили, а отже, у разі задоволення позовних вимог у цій справі суд не зможе розрахувати суму, яка підлягає стягненню за затримку розрахунку при звільненні, шляхом обрахунку суми стягнення пропорційно розміру невиплачених сум.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 236 Кодексу адміністративного судочинства України суд зупиняє провадження у справі в разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі.

Оскільки наразі рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 листопада 2022 року у справі № 640/17444/19, яке має суттєве значення для правильного вирішення цієї справи, не набрало законної сили, суд дійшов висновку про необхідність зупинення провадження у справі № 640/5009/22 до набрання законної сили рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 листопада 2022 року у справі № 640/17444/19.

Керуючись пунктом 3 частини першої статті 236, статтями 241, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Зупинити провадження у справі до набрання законної сили рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 листопада 2022 року у справі № 640/17444/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Генерального штабу Збройних сил України, Фінансового управління Генерального штабу Збройних сил України про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду згідно з пунктом 2 розділу ІІ Закону України від 13 грудня 2022 року № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СуддяТ.І. Чернявська