Справа № 320/39743/25
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2025-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н.П.

Суддів: Беспалова О.О., Мельничука В.П.

За участю секретаря: Мірошниченко С.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2025 року, суддя Василенко Г.Ю., про відмову у забезпеченні позову до подання позовної заяви у справі за адміністративним позовом Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» до Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості України, Міністерства оборони України про визнання протиправним та скасування наказу,-

У С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство "Національна Атомна Енергогенеруюча Компанія "Енергоатом" звернулось до Київського окружного адміністративного суду із заявою від 06.08.2025 про забезпечення позову до подання позовної заяви, в якій просив:

- вжити заходи забезпечення позову до набрання законної сили рішенням суду у справі за позовом АТ «НАЕК «Енергоатом» до Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості України, Міністерства оборони України про визнання протиправними та скасування наказів Мінстратегпрому від 18.06.2025 №1-ДР «Про виключення Акціонерного товариства "Національна Атомна Енергогенеруюча Компанія "Енергоатом" з електронного реєстру учасників відбору та виконавців державних контрактів (договорів)» та від 26.06.2025 №84 «Про виключення Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» з переліку підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану»;

- зупинити дію наказів Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості України від 18.06.2025 №1-ДР «Про виключення Акціонерного товариства "Національна Атомна Енергогенеруюча Компанія "Енергоатом" з електронного реєстру учасників відбору та виконавців державних контрактів (договорів)» та від 26.06.2025 №84 «Про виключення Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» з переліку підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану».

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2025 року відмовлено в задоволенні заяви про забезпечення позову.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2025 року та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити заяву про вжиття заходів забезпечення позову.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 25 серпня 2025 року відкрито провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2025 року про відмову у забезпеченні позову до подання позовної заяви у справі за адміністративним позовом Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» до Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості України, Міністерства оборони України про визнання протиправним та скасування наказу та ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 вересня 2025 року справу призначено до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні.

25 серпня 2025 року від Товариства з обмеженою відповідальністю «Атомтеплоенерго» надійшло клопотання про залучення товариства у справу №320/39743/25 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

08 жовтня 2025 року протокольною ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду відмовлено у задоволенні зазначеного клопотання.

Заслухавши суддю-доповідача, осіб, що з`явились в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відмовляючи у задоволенні заяви про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що судом не встановлено підстав для застосування положень пункту 102 розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про виконавче провадження», за наявності чинних наказів Мінстратегпрому від 18.06.2025 № 1-ДР «Про виключення акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» з електронного реєстру учасників відбору та виконавців державних контрактів (договорів)» та від 26.06.2025 № 84 «Про виключення акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» з переліку підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану».

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 150 КАС України суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо: 1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або 2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

З положень даної статті вбачається, що заходи забезпечення позову застосовуються для гарантування виконання рішення адміністративного суду, тобто недопустимості завдання позивачеві непоправної шкоди, що може призвести до неможливості виконання рішення суду в майбутньому. При цьому, саме позивач повинен навести докази для вжиття заходів забезпечення адміністративного позову.

Суд, при розгляді клопотання про забезпечення позову повинен у кожному випадку, виходячи з конкретних доказів, встановити, чи є хоча б одна з передбачених ст.150 КАС України обставин, і оцінити, чи не може застосуванням заходів забезпечення позову бути завдано ще більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти; врахувати пов`язаність заходів щодо забезпечення позову з його предметом, співмірність таких заходів заявленим позовним вимогам і відповідності виду забезпечення позову позовним вимогам.

Колегія суддів зауважує, що інститут забезпечення позову в адміністративному судочинстві є елементом права на судовий захист і спрямований на те, щоб не допустити незворотності певних наслідків відповідних дій щодо відновлення порушеного права. Забезпечення позову є складовою комплексу заходів, спрямованих на охорону публічно-правового та матеріально-правового інтересу в адміністративному судочинстві, а також однією з гарантій реального виконання можливого позитивного для особи рішення.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд здійснює оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності та обґрунтованості вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Колегія суддів зазначає, що для вирішення питання про вжиття заходів забезпечення позову слід враховувати те чи існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі, або захист цих прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів.

Підстави забезпечення позову, передбачені ч. 2 ст. 150 КАС України, є оціночними, тому суд повинен у кожному випадку, виходячи з конкретних доказів, встановити, чи є хоча б одна з названих обставин, і оцінити, чи не може застосуванням заходів забезпечення позову бути завдано ще більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти.

За умовами ст. 151 КАС України позов може бути забезпечено:

1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта;

2) забороною відповідачу вчиняти певні дії;

4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору;

5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Згідно з частинами 3-9 статті 151 КАС України не допускається забезпечення позову шляхом: 1) зупинення актів Верховної Ради України, Президента України, Кабінету Міністрів України, Рахункової палати, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, органу, що здійснює дисциплінарне провадження щодо прокурорів, та встановлення для них заборони або обов`язку вчиняти певні дії; 2) зупинення рішень Фонду гарантування вкладів фізичних осіб щодо призначення уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та щодо здійснення тимчасової адміністрації або ліквідації банку, встановлення заборони або обов`язку вчиняти певні дії, обов`язку утримуватися від вчинення певних дій уповноваженій особі Фонду гарантування вкладів фізичних осіб або Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, його посадовим особам при здійсненні тимчасової адміністрації або ліквідації банку, а також іншим особам під час реалізації Фондом гарантування вкладів фізичних осіб майна банку, віднесеного до категорії неплатоспроможних, та банку, що ліквідується відповідно до Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб"; 3) зупинення рішень уповноваженого центрального органу з питань цивільної авіації щодо припинення дії або призупинення дії сертифікатів, схвалень, допусків; 4) зупинення рішень Національного банку України, актів Національного банку України, нормативно-правових актів Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, а також встановлення для Національного банку України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, їх посадових та службових осіб заборони або обов`язку вчиняти певні дії, обов`язку утримуватися від вчинення певних дій; 5) зупинення дії рішення суб`єкта владних повноважень, яке не є предметом оскарження в адміністративній справі, або встановлення заборони або обов`язку вчиняти дії, що випливають з такого рішення; 6) зупинення рішення Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, щодо встановлення державних регульованих цін (тарифів) на ринку електричної енергії та природного газу, затвердження методик (порядків) їх встановлення (формування, розрахунку); 7) зупинення рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, встановлення заборони Кабінету Міністрів України призначати на посаду члена (членів) Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідно до Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг"; 8) зупинення дії індивідуальних актів Міністерства фінансів України, прийнятих на виконання рішень Кабінету Міністрів України про участь держави у виведенні неплатоспроможного банку з ринку, а також встановлення для Міністерства фінансів України, його посадових та службових осіб заборони або обов`язку вчиняти певні дії, обов`язку утримуватися від вчинення певних дій, що випливають з такого індивідуального акта; 9) зупинення дії індивідуальних актів Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, прийнятих у процесі виведення неплатоспроможного банку з ринку, а також встановлення для Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, її посадових та службових осіб заборони або обов`язку вчиняти певні дії, обов`язку утримуватися від вчинення певних дій, що випливають з такого індивідуального акта; 10) зупинення наказу або розпорядження командира (начальника), відданого військовослужбовцю в умовах воєнного стану чи в бойовій обстановці; 11) зупинення дії рішень (індивідуальних актів) Міністерства фінансів України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, прийнятих на виконання Закону України "Про особливості продажу пакетів акцій, що належать державі у статутному капіталі банків", а також встановлення для Міністерства фінансів України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, їхніх посадових та службових осіб/членів заборони або обов`язку вчиняти певні дії, обов`язку утримуватися від вчинення певних дій, що випливають з таких рішень (індивідуальних актів).

Заходи забезпечення позову, які застосовує суд, не можуть зупиняти, унеможливлювати або в інший спосіб порушувати безперервність процесу призначення, підготовки і проведення виборів, всеукраїнського референдуму.

Зупинення дії нормативно-правового акта як захід забезпечення позову допускається лише у разі очевидних ознак протиправності такого акта та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду з позовом щодо такого акта.

Не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які полягають в (або мають наслідком) припиненні, відкладенні, зупиненні чи іншому втручанні у проведення конкурсу, аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур, що проводяться від імені держави (державного органу), територіальної громади (органу місцевого самоврядування) або за участю призначеного державним органом суб`єкта у складі комісії, що проводить конкурс, аукціон, торги, тендер чи іншу публічну конкурсну процедуру.

Не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які полягають в (або мають наслідком) припиненні, відкладенні, зупиненні чи іншому втручанні у процедуру проведення добору кандидатів на посаду судді, конкурсу на посаду судді чи призначення на посаду судді відповідно до Закону України "Про судоустрій і статус суддів".

Не допускається забезпечення позову шляхом зупинення дії рішень про примусове відчуження майна під час дії воєнного стану, прийнятих відповідно до Закону України "Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану".

Тимчасово, під час дії воєнного стану та протягом двох років після його припинення чи скасування, не допускається вжиття заходів забезпечення позову, передбачених цим Кодексом, щодо господарського товариства, яке відповідає сукупно таким критеріям: є оператором критичної інфраструктури; частки (акції, паї) господарського товариства були примусово відчужені під час дії воєнного стану; державі у статутному капіталі господарського товариства прямо або опосередковано належить більше 50 відсотків часток (акцій, паїв).

Таким чином, обов`язковою передумовою вжиття заходів забезпечення позову є обґрунтованість відповідних вимог сторони, в тому числі й із зазначенням очевидних ознак протиправності оскаржуваних рішення, дії або бездіяльності, очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам останньої, неможливості у подальшому без вжиття таких заходів відновлення прав особи та обов`язковим поданням доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

Частиною четвертою статті 154 КАС України встановлено, що залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Відповідно до частини шостої статті 154 КАС України в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову та підстави його обрання. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Колегія суддів зазначає, що обов`язковою умовою застосування заходів забезпечення позову є наявність хоча б однієї з таких обставин: очевидність небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі; доведення позивачем того, що захист його прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів або для їхнього відновлення необхідно буде докласти значних зусиль і витрат; очевидність ознак протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень.

До того ж заходи забезпечення мають бути вжиті лише в межах позовних вимог і бути адекватними та співмірними з позовними вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він уживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Отже, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі №826/8556/17, від 25 квітня 2019 року у справі №826/10936/18.

З матеріалів справи вбачається, що обґрунтовуючи заяву про забезпечення позову, позивач вказує на явну протиправність наказів Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості України від 18.06.2025 №1-ДР «Про виключення Акціонерного товариства "Національна Атомна Енергогенеруюча Компанія "Енергоатом" з електронного реєстру учасників відбору та виконавців державних контрактів (договорів)» та від 26.06.2025 №84 «Про виключення Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» з переліку підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану».

Окрім того, позивач зазначив, що невжиття таких заходів забезпечення позову унеможливить виконання рішення суду, у разі задоволення позовних вимог, оскільки реалізація оскаржуваних наказів призведе до припинення функціонування Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом».

Так, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 у справі №381/4019/18 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 87640690) зазначила, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі №753/22860/17 (провадження № 14-88цс20, реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 92270719) зазначено, що "умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача".

Отже, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Разом з тим, як свідчать матеріали справи в обґрунтування заяви про вжиття заходів забезпечення позову, позивач вказав про те, що у зв`язку з наказами Мінстратегпром №1-ДР та №84 "Про виключення Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» з переліку підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану», органами Державної виконавчої служби, які знаходяться у місті Києві, було поновлено 289 виконавчих проваджень та відкрито 3 виконавчі провадження, боржником у яких було АТ «НАЕК «Енергоатом», на суму: 367 143 539,29 грн, 7 390 544,59 євро та 1 872,50 дол. США, у випадку списання цих коштів та у подальшому задоволення судом позову, визнання протиправними та скасування наказів №1-ДР та №84, позивач не матиме жодної можливості повернути списані кошти, оскільки вони будуть перераховані на законній підставі - наявність не зупиненого виконавчого провадження.

У такому випадку задоволення позову не призведе до відновлення прав заявника.

Таким чином, на думку позивача, склались обставини, які створюють очевидну небезпеку заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі.

Так, відповідно до пункту 102 розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про виконавче провадження» зупиняється у період дії воєнного стану в Україні, введеного згідно з Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IX, вчинення виконавчих дій у виконавчих провадженнях з виконання рішень (крім рішень за позовами фізичних осіб про стягнення заробітної плати, грошового забезпечення військовослужбовців, його перерахунку, щодо забезпечення військовослужбовців житлом), зокрема боржниками за якими є підприємства оборонно-промислового комплексу, визначені в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядком визначення підприємств оборонно-промислового комплексу, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану (далі - Порядок № 101), який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 04.02.2023 № 101, встановлено процедуру визначення підприємств оборонно-промислового комплексу, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану.

Згідно з п. 3 Порядку № 101 перелік підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану, визначається Мінстратегпромом.

Відповідно до п. 5 Порядку № 101 критеріями включення підприємства до переліку є: i) перебування підприємства у процесі виконання державного контракту (договору), укладеного ним з державним замовником у сфері оборони, або залучення підприємства на підставі договорів, зокрема зовнішньоекономічних договорів (контрактів), до виконання такого державного контракту (договору); ii) включення підприємства до електронного реєстру учасників відбору та виконавців державних контрактів (договорів).

Постановою Кабінету Міністрів України від 17 березня 2021 року № 233 затверджений Порядок створення, функціонування та ведення електронного реєстру учасників відбору та виконавців державних контрактів (договорів), внесення до нього суб`єктів господарювання (далі - Порядок № 233).

31.07.2024 АТ «НАЕК «Енергоатом», керуючись Порядком № 233, звернулося до Мінстратегпрому із заявою про включення суб`єкта господарювання до електронного реєстру учасників відбору та виконавців державних контрактів (договорів), внесення до нього суб`єктів господарювання.

На підставі цієї заяви Мінстратегпром прийняв наказ від 31.07.2024 № 231-ДСК «Про внесення Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» до електронного реєстру учасників відбору та виконавців державних контрактів (договорів)» (далі - Наказ № 231-ДСК).

01.08.2024 АТ «НАЕК «Енергоатом», керуючись Порядком № 101, звернулося до Мінстратегпрому із заявою включення його до переліку підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану.

02.08.2024 наказом Мінстратегпрому № 95 (далі - Наказ № 95) АТ «HAEK «Енергоатом» включено до переліку підприємств оборонно-промислового комплексу, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану, відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 04.02.2023 № 101.

На цій підставі органами Державної виконавчої служби, які знаходяться у місті Києві, було зупинено 289 виконавчих проваджень, боржником у яких було АТ «НАЕК «Енергоатом», на суму: 352 461 491,39 грн, 7 040 682,60 євро та 1 872,50 дол. США. 18.06.2025 Мінстратегпром видав наказ № 1-ДР «Про виключення Акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА АТОМНА ЕНЕРГОГЕНЕРУЮЧА КОМПАНІЯ «ЕНЕРГОАТОМ» з електронного реєстру учасників відбору та виконавців державних контрактів (договорів)» (далі - Наказ № 1-ДР).

26.06.2025 Мінстратегпром видав наказ № 84 «Про виключення Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» з переліку підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану» (далі - Наказ № 84).

Отже, у зв`язку з виключенням позивача з переліку підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану, починаючи з 26.06.2025 органами Державної виконавчої служби, які знаходяться у місті Києві, було поновлено 289 виконавчих проваджень та відкрито 3 виконавчі провадження, боржником у яких було АТ «НАЕК «Енергоатом», на суму: 367 143 539,29 грн, 7 390 544,59 євро та 1 872,50 дол. США.

09.07.2025 та 10.07.2025 після поновлення виконавчих проваджень у примусовому порядку було списано з рахунку позивача 128 202 527,38 грн та щодня існує ймовірність списання: 238 941 011,91 грн, 7 390 544,59 євро та 1 872,50 дол. США.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що АТ «НАЕК «Енергоатом» є оператором чотирьох діючих атомних електростанцій України, зокрема, Запорізької (знаходиться на тимчасово окупованій території), Рівненської, Південноукраїнської, Хмельницької, на яких експлуатується 15 атомних енергоблоків загальною встановленою потужністю 13 835 МВт.

При переході на новий ринок електричної енергії з 01.07.2019 ДП «Енергоринок» накопичило майже 12 млрд грн заборгованості перед АТ «НАЕК «Енергоатом». Незважаючи на наявність механізму погашення такої заборгованості, яка визначена Законом України від 17.06.2020 № 719-ІХ «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії», законами України про державний бюджет на 2021- 2025 роки дія статей цього Закону призупинена.

З 2019 року АТ «НАЕК «Енергоатом» виконує спеціальні обов`язків (ПСО), які є соціальною місією АТ «НАЕК «Енергоатом», що покладена на товариство державою, з метою утримання доступної ціни на електричну енергію для населення.

Так, товариство покриває близько 90% загальнодержавних обсягів фінансового навантаження, необхідного для виконання спеціальних обов`язків, у зв`язку з чим АТ «НАЕК «Енергоатом» має надзвичайно великі фінансові витрати в межах виконання таких зобов`язань - так, за результатами 2022 року співвідношення витрат на послугу ПСО до чистого доходу товариства становило 65,3%, у 2023 році - 65,4%, у 2024 році - 52,8%.

У 2022- 2023 роках у наслідок повномасштабного вторгнення відбулося стрімке падіння надходжень грошових коштів від продажу електричної енергії, виникли взаємні неплатежі на ринку електричної енергії між його учасниками і, як наслідок, - накопичення боргів.

У зв`язку з цим фінансування за всіма укладеними договорами та зобов`язаннями здійснювалось з урахуванням фактичних розрахунків за відпущену електричну енергію, що було недостатнім для забезпечення виконання всіх фінансових зобов`язань у встановлені терміни.

Для забезпечення стабільної роботи АЕС фінансові ресурси в першу чергу спрямовуються на оплату ядерних матеріалів, фінансування заходів з підвищення ядерної і радіаційної безпеки, сплату податків та виплату заробітної плати, які не можуть підлягати скороченню з огляду на їхню мету.

За період з 19.06.2024 по 10.06.2025 товариством укладено понад 1,5 тис. договорів на суму майже 3 млрд грн за напрямом «Ремонт».

При цьому за цей період сплачено платежів на суму понад 3,5 млрд грн (у т. ч. за договорами, укладеними до 19.06.2024), залишок з оплати становить близько 150 млн грн (у т. ч. прострочена кредиторська заборгованість - понад 52 млн грн).

Обсяг фінансових витрат на закупівлю ядерного палива за період з 19.06.2024 до 17.06.2025 становить більше 14 млрд гривень.

Відповідно до пункту 102 розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про виконавче провадження» на період дії воєнного стану фактично введено мораторій на примусове стягнення коштів з суб`єктів господарювання, які включені Мінстратегпромом до згаданого переліку.

Введення мораторію через встановлені Законом правові механізми є свідомим державним кроком, спрямованим на збереження фінансових ресурсів таких суб`єктів господарювання, як АТ «НАЕК «Енергоатом», для досягнення суспільно важливої мети. Враховуючи зазначені вище обставини тимчасове припинення АТ «НАЕК «Енергоатом» погашення боргових зобов`язань, для стягнення яких відкрито процедуру виконавчого провадження, у період воєнного стану є обґрунтованою стратегією для збереження ресурсів, які використовуватимуться для потреб, пов`язаних з безпекою, обороною та енергетичною стабільністю нашої країни.

Завдяки мораторію АТ «НАЕК «Енергоатом» спрямовує наявні ресурси на підтримку виробничих процесів і виконання державних замовлень, що забезпечує безперервність роботи та стабільність, що є ключовими факторами для успішного виконання державних завдань.

При цьому, під час воєнного стану інтереси держави мають пріоритет над інтересами окремих кредиторів. Відтермінування (тимчасове призупинення) стягнення боргів не означає їх непогашення у майбутньому, а лише створює умови для подальшого врегулювання спірних правовідносин між суб`єктами господарювання без загрози для державних інтересів.

Таким чином, колегія суддів враховує, що у разі невжиття певних заходів забезпечення позову та подальшого задоволення адміністративного позову наслідком може бути списання коштів з рахунків АТ «НАЕК «Енергоатом», що може мати ланцюговий негативний ефект на суміжні галузі та економіку країни загалом.

Отже, негативні наслідки в разі ненадання заявникові тимчасового судового захисту, на переконання суду, переважатимуть наслідки вжиття заходів забезпечення позову.

У свою чергу, вжиття судом заходів забезпечення позову не порушить прав та законних інтересів відповідача чи інших осіб.

При цьому, вжиття таких заходів не зумовлює фактичного вирішення спору по суті, а спрямоване лише на збереження існуючого становища до розгляду справи по суті заявлених вимог.

Висновки щодо подібних правовідносин зроблено Верховним Судом у постановах від 14.12.2021 у справі №240/16920/21, від 15.04.2022 у справі №440/6755/21, від 12.09.2022 у справі №240/27616/21 та від 11.01.2023 у справі №640/10679/22.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що застосування заходів забезпечення позову у світлі конкретних обставин даної справи та особливостей правового регулювання спірних відносин відповідає і принципу процесуальної економії, який забезпечує відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 05.12.2024 у справі №320/12944/24.

Таким чином, наведені обставини дійсно впливають на здійснення ефективного способу захисту порушеного права, який, насамперед, спрямований на поновлення такого права, і лише у разі неможливості такого поновлення - гарантування особі можливість отримання нею відповідного відшкодування. Суд вважає, що застосування заходів забезпечення позову у світлі конкретних обставин даної справи та особливостей правового регулювання спірних відносин відповідає і принципу процесуальної економії, який забезпечує відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту.

З огляду на викладене вище, судова колегія дійшла до висновку, що належним, достатнім та ефективним способом забезпечення позову у справі буде зупинення дії наказу Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості України від 18.06.2025 №1-ДР «Про виключення Акціонерного товариства "Національна Атомна Енергогенеруюча Компанія "Енергоатом" з електронного реєстру учасників відбору та виконавців державних контрактів (договорів)» та наказу Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості України від 26.06.2025 №84 «Про виключення Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» з переліку підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану».

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку про наявність достатніх та необхідних правових підстав для вжиття заходів забезпечення позову в цій справі.

Отже, проаналізувавши всі доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції неповно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з порушенням норм процесуального права.

При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно зі ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Таким чином, апеляційна скарга Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» підлягає задоволенню, а ухвала Київського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2025 року скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення заяви про забезпечення позову.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» - задовольнити.

Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2025 року скасувати та ухвалити нове рішення, яким заяву Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про забезпечення позовних вимог - задовольнити повністю.

Зупинити дію наказу Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості України від 18.06.2025 №1-ДР «Про виключення Акціонерного товариства "Національна Атомна Енергогенеруюча Компанія "Енергоатом" з електронного реєстру учасників відбору та виконавців державних контрактів (договорів)».

Зупинити дію наказу Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості України від 26.06.2025 №84 «Про виключення Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» з переліку підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану».

Постанова є виконавчим документом та підлягає негайному виконанню.

Строк пред`явлення постанови до виконання - до 08 жовтня 2028 року.

Стягувач - Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (вул. Назарівська, 3, м. Київ, 01032; ).

Боржник - Міністерство з питань стратегічних галузей промисловості України (вул. Лисенка, буд. 6 М, м. Київ, 01030; ).

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк, визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Беспалов О.О.

Мельничук В.П.

Повний текст виготовлено: 08 жовтня 2025 року.