Справа № 120/9089/25
Суддя: Воробйова Інна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2025-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

06 жовтня 2025 р. Справа № 120/9089/25

Вінницький окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Воробйової Інни Анатоліївни,

за участю секретаря судового засідання: Малащука О.О.

представника позивача: Бартоша С.Б.

представника відповідача: Македонського О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "Рейзо Груп Україна"

до: Вінницької митниці

про: визнання протиправними та скасування рішень

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Рейзо Груп Україна" (далі ТОВ ""Рейзо Груп Україна", позивач) до Вінницької митниці (далі Вінницька митниця, відповідач), в якому із урахуванням уточнень просив визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості №UA401000/2025/000068/2, №UA401000/2025/000069/2 від 14.03.2025 р., №UA401000/2025/000074/2, №UA401000/2025/000073/2, №UA401000/2025/000076/2 від 18.03.2025, №UA401000/2025/000071/2 №UA401000/2025/000075/2 від 17.03.2025 р., №UA401000/2025/000107/2, №UA401000/2025/000106/2 від 08.04.2025 р., , №UA401000/2025/000108/2 від 10.04.2025 р., №UA401000/2025/000109/2, №UA401000/2025/0001112/2 від 14.04.2025 р.

Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю рішень Вінницької митниці про коригування митної вартості № UA401000/2025/000068/2, №UA401000/2025/000069/2 від 14.03.2025р., №UA401000/2025/000074/2, №UA401000/2025/000073/2, №UA401000/2025/000076/2 від 18.03.2025, №UA401000/2025/000071/2 №UA401000/2025/000075/2 від 17.03.2025 р., №UA401000/2025/000107/2, №UA401000/2025/000106/2 від 08.04.2025 р., , №UA401000/2025/000108/2 від 10.04.2025 р., №UA401000/2025/000109/2, №UA401000/2025/0001112/2 від 14.04.2025 р., оскільки подано всі документи, які підтверджують митну вартість товару.

Позивач зазначає, що митний орган не зазначав , які конкретно відомості не містили надані декларантом документи.

Окремо позивач вказує й на те, що при митному оформлені надані звичайні коносаменти, в той час в експортній декларації зазначено лінійний коносамент, який зазвичай не надається клієнту.

Також товариством надано документи, що підтверджують транспортні витрати.

Із урахуванням вищепроцитованого позивач просив скасувати оскаржувані ним рішення.

Ухвалою від 10.07.2025 р. відкрито провадження в адміністративній справі та призначено її до розгляду в порядку загального позовного та призначено підготовче засідання на 11.08.2025 р.

21.07.2025 р. від представника відповідача надійшов відзив, в якому просив відмовити в задоволенні позову та зазначив в розрізі кожного рішення, що товариство надало документи, які викликали сумніви щодо достовірності відображеної митної вартості товару.

11.08.2025 р. від представника позивача надійшли пояснення, в яких зазначено, що митниця не вказала жодної інформації про джерело даних для коригування митної вартості. Також вказав й на те, що товариство закуповувало товари безпосередньо у виробника , в той час як товари за МД зазначені в деклараціях на які посилається митниця товари зберігались в Кореї після чого були доставлені до Польщі, що впливало на вартість товарів.

Протокольною ухвалою від 11.08.2025 р., 14.08.2025 р. оголошено перерву у підготовчому засіданні до 14.08.2025 р., 11.09.2025 р.

Ухвалою від 11.09.2025 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 06.10.2025 р.

В судовому засіданні представник позивача просив позов задовольнити з підстав вказаних у ньому.

Представник відповідача пославшись на аргументи викладені у відзиві та поясненнях в задоволенні позову просив відмовити.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, оцінивши докази, заслухавши пояснення учасників справи, суд встановив наступне.

20.09.2024 року між ТОВ Рейзо Груп Україна та китайською компанією "ADD INDUSTRY (ZHEJIANG) CO.,LTD" укладений контракт на постачання товару №200924 (далі - Контракт).

Товар поставляється на адресу визначену Покупцем, окремими партіями, кількість товару та характеристики товару у складі окремої партії, вказується в інвойсах до цього Контракту (п.2.1 контракту).

Так, для здійснення митного оформлення отриманого товару позивач звернувся до відповідача з митною декларацією №25UA74U5. До митного оформлення, в тому числі для підтвердження митної вартості товару, були подані наступні документи: рахунок-фактура (інвойс) від 05.01.2025 № ADDIJ25055, контракт від 20.09.2024 та інші документи, наявні в графі 44 ЕМД.

17.03.2025 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000071/2, яким скориговано митну вартість товару. У вказаному рішенні зазначено, що відповідно до ч. 1 ст. 337 Митного кодексу України (далі - МКУ) визначено, що перевірка документів та відомостей, які подаються митному органу під час переміщення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення форматологічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені МКУ).

У рішенні вказано, що згідно наданої до митного оформлення копії митної декларації країни відправлення номенклатура задекларованих до вивезення товарів з Китайської Народної Республіки становить лише один артикул товару за єдиною ціною за одиницю, проте в поданій до митного оформлення митній декларації задекларовано 39 позицій товару, при чому вартість кожного є різною; у поданій довідці про транспортні витрати відсутні відомості (конкретні числові значення) стосовно вартості перевантаження товарів з контейнера у транспортний відсік автомобільного транспортного засобу, яким здійснювалося перевезення товару; відомості про транспортні витрати, подані до митного оформлення відповідно до довідки про транспортні витрати, не є відомостями від безпосередніх виконавців такого перевезення; згідно наданої митної декларації країни відправлення для оформлення товару в режимі експорту було надано один коносамент, проте до митного оформлення декларантом було надано інший коносамент. Також наданий декларант коносамент був виданий пізніше, аніж оформлена митна декларація в країни.

В подальшому, для здійснення митного оформлення отриманого товару позивач звернувся до відповідача з митною декларацією №25UA87U4. До митного оформлення, в тому числі для підтвердження митної вартості товару, були подані документи, наявні в графі 44 ЕМД.

08.04.2025 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000107/2, яким скориговано митну вартість товару. У вказаному рішенні зазначено, що відповідно до ч. 1 ст. 337 Митного кодексу України (далі - МКУ) визначено, що перевірка документів та відомостей, які подаються митному органу під час переміщення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення форматологічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені МКУ).

У рішенні вказано, що згідно наданої до митного оформлення копії митної декларації країни відправлення номенклатура задекларованих до вивезення товарів з Китайської Народної Республіки становить лише один артикул товару за єдиною ціною за одиницю, проте в поданій до митного оформлення митній декларації задекларовано 34 позиції товару, при чому вартість кожного є різною; відомості про транспортні витрати, подані до митного оформлення відповідно до довідки про транспортні витрати, не є відомостями від безпосередніх виконавців такого перевезення; згідно наданої митної декларації країни відправлення для оформлення товару в режимі експорту було надано один коносамент, проте до митного оформлення декларантом було надано інший коносамент. Також наданий декларант коносамент був виданий пізніше, аніж оформлена митна декларація в країни.

В подальшому, для здійснення митного оформлення отриманого товару позивач звернувся до відповідача з митною декларацією №25UA03U8. До митного оформлення, в тому числі для підтвердження митної вартості товару, були подані документи, наявні в графі 44 ЕМД.

10.04.2025 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000108/2, яким скориговано митну вартість товару. У вказаному рішенні зазначено, що відповідно до ч. 1 ст. 337 Митного кодексу України (далі - МКУ) визначено, що перевірка документів та відомостей, які подаються митному органу під час переміщення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення форматологічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені МКУ).

У рішенні вказано, що згідно наданої до митного оформлення копії митної декларації країни відправлення номенклатура задекларованих до вивезення товарів з Китайської Народної Республіки становить лише один артикул товару за єдиною ціною за одиницю, проте в поданій до митного оформлення митній декларації задекларовано 43 позиції товару, при чому вартість кожного є різною; у поданій довідці про транспорті витрати відсутні відомості щодо конкретного місця за межами митного кордону України звідки здійснювалось автомобільне перевезення..

В подальшому, для здійснення митного оформлення отриманого товару позивач звернувся до відповідача з митною декларацією №25UA44U0. До митного оформлення, в тому числі для підтвердження митної вартості товару, були подані документи, наявні в графі 44 ЕМД.

14.04.2025 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000109/2, яким скориговано митну вартість товару. У вказаному рішенні зазначено, що відповідно до ч. 1 ст. 337 Митного кодексу України (далі - МКУ) визначено, що перевірка документів та відомостей, які подаються митному органу під час переміщення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення форматологічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені МКУ).

У рішенні вказано, що згідно наданої до митного оформлення копії митної декларації країни відправлення номенклатура задекларованих до вивезення товарів з Китайської Народної Республіки становить лише один артикул товару за єдиною ціною за одиницю, проте в поданій до митного оформлення митній декларації задекларовано 38 позицій товару, при чому вартість кожного є різною; у поданій довідці про транспорті витрати відсутні відомості щодо конкретного місця за межами митного кордону України звідки здійснювалось автомобільне перевезення..

В подальшому, для здійснення митного оформлення отриманого товару позивач звернувся до відповідача з митною декларацією №25UA51U7. До митного оформлення, в тому числі для підтвердження митної вартості товару, були подані документи, наявні в графі 44 ЕМД.

14.04.2025 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000112/2, яким скориговано митну вартість товару. У вказаному рішенні зазначено, що відповідно до ч. 1 ст. 337 Митного кодексу України (далі - МКУ) визначено, що перевірка документів та відомостей, які подаються митному органу під час переміщення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення форматологічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені МКУ).

У рішенні вказано, що згідно наданої до митного оформлення копії митної декларації країни відправлення номенклатура задекларованих до вивезення товарів з Китайської Народної Республіки становить лише один артикул товару за єдиною ціною за одиницю, проте в поданій до митного оформлення митній декларації задекларовано 30 позицій товару, при чому вартість кожного є різною; відомості про транспортні витрати, подані до митного оформлення відповідно до довідки про транспортні витрати, не є відомостями від безпосередніх виконавців такого перевезення; згідно наданої митної декларації країни відправлення для оформлення товару в режимі експорту було надано один коносамент, проте до митного оформлення декларантом було надано інший коносамент. Також наданий декларант коносамент був виданий пізніше, аніж оформлена митна декларація в країни.

В подальшому, для здійснення митного оформлення отриманого товару позивач звернувся до відповідача з митною декларацією №25UA85U1. До митного оформлення, в тому числі для підтвердження митної вартості товару, були подані документи, наявні в графі 44 ЕМД.

14.03.2025 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000068/2, яким скориговано митну вартість товару. У вказаному рішенні зазначено, що відповідно до ч. 1 ст. 337 Митного кодексу України (далі - МКУ) визначено, що перевірка документів та відомостей, які подаються митному органу під час переміщення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення форматологічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені МКУ).

У рішенні вказано, що у поданій довідці про транспортні витрати відсутні відомості (конкретні числові значення) стосовно вартості перевантаження товарів з контейнера у транспортний відсік автомобільного транспортного засобу, яким здійснювалося перевезення товару; відомості про транспортні витрати, подані до митного оформлення відповідно до довідки про транспортні витрати, не є відомостями від безпосередніх виконавців такого перевезення.

В подальшому, для здійснення митного оформлення отриманого товару позивач звернувся до відповідача з митною декларацією №25UA72U1. До митного оформлення, в тому числі для підтвердження митної вартості товару, були подані документи, наявні в графі 44 ЕМД.

18.03.2025 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000074/2, яким скориговано митну вартість товару. У вказаному рішенні зазначено, що відповідно до ч. 1 ст. 337 Митного кодексу України (далі - МКУ) визначено, що перевірка документів та відомостей, які подаються митному органу під час переміщення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення форматологічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені МКУ).

У рішенні вказано, що згідно наданої до митного оформлення копії митної декларації країни відправлення номенклатура задекларованих до вивезення товарів з Китайської Народної Республіки становить лише один артикул товару за єдиною ціною за одиницю, проте в поданій до митного оформлення митній декларації задекларовано більше позицій товару, при чому вартість кожного є різною; у поданій довідці про транспортні витрати відсутні відомості (конкретні числові значення) стосовно вартості перевантаження товарів з контейнера у транспортний відсік автомобільного транспортного засобу, яким здійснювалося перевезення товару; відомості про транспортні витрати, подані до митного оформлення відповідно до довідки про транспортні витрати, не є відомостями від безпосередніх виконавців такого перевезення; згідно наданої митної декларації країни відправлення для оформлення товару в режимі експорту було надано один коносамент, проте до митного оформлення декларантом було надано інший коносамент. Також наданий декларант коносамент був виданий пізніше, аніж оформлена митна декларація в країни.

19.09.2024 року між ТОВ Рейзо Груп Україна та китайською компанією "YUHUAN JINLI AUTO PARTS CO.,LTD" укладений контракт на постачання товару №2190924 (далі - Контракт).

Товар поставляється на адресу визначену Покупцем, окремими партіями, кількість товару та характеристики товару у складі окремої партії, вказується в інвойсах до цього Контракту (п.2.1 контракту).

Так, для здійснення митного оформлення отриманого товару позивач звернувся до відповідача з митною декларацією №25UA92U9. До митного оформлення, в тому числі для підтвердження митної вартості товару, були подані наступні документи: рахунок-фактура (інвойс) від 04.01.2025 № JL250131, контракт від 19.09.2024 та інші документи, наявні в графі 44 ЕМД.

14.03.2025 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000069/2, яким скориговано митну вартість товару. У вказаному рішенні зазначено, що відповідно до ч. 1 ст. 337 Митного кодексу України (далі - МКУ) визначено, що перевірка документів та відомостей, які подаються митному органу під час переміщення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення форматологічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені МКУ).

У рішенні вказано, що згідно наданої до митного оформлення копії митної декларації країни відправлення номенклатура задекларованих до вивезення товарів з Китайської Народної Республіки становить лише один артикул товару за єдиною ціною за одиницю, проте в поданій до митного оформлення митній декларації задекларовано 22 позиції товару, при чому вартість кожного є різною; у поданій довідці про транспортні витрати відсутні відомості (конкретні числові значення) стосовно вартості перевантаження товарів з контейнера у транспортний відсік автомобільного транспортного засобу, яким здійснювалося перевезення товару; відомості про транспортні витрати, подані до митного оформлення відповідно до довідки про транспортні витрати, не є відомостями від безпосередніх виконавців такого перевезення; згідно наданої митної декларації країни відправлення для оформлення товару в режимі експорту було надано один коносамент, проте до митного оформлення декларантом було надано інший коносамент. Також наданий декларант коносамент був виданий пізніше, аніж оформлена митна декларація в країни.

В подальшому, для здійснення митного оформлення отриманого товару позивач звернувся до відповідача з митною декларацією №25UA78U6. До митного оформлення, в тому числі для підтвердження митної вартості товару, були подані наступні документи, наявні в графі 44 ЕМД.

18.03.2025 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000073/2, яким скориговано митну вартість товару. У вказаному рішенні зазначено, що відповідно до ч. 1 ст. 337 Митного кодексу України (далі - МКУ) визначено, що перевірка документів та відомостей, які подаються митному органу під час переміщення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення форматологічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені МКУ).

У рішенні вказано, що згідно наданої до митного оформлення копії митної декларації країни відправлення номенклатура задекларованих до вивезення товарів з Китайської Народної Республіки становить лише один артикул товару за єдиною ціною за одиницю, проте в поданій до митного оформлення митній декларації задекларовано 23 позиції товару, при чому вартість кожного є різною;у поданій довідці про транспортні витрати відсутні відомості (конкретні числові значення) стосовно вартості перевантаження товарів з контейнера у транспортний відсік автомобільного транспортного засобу, яким здійснювалося перевезення товару; відомості про транспортні витрати, подані до митного оформлення відповідно до довідки про транспортні витрати, не є відомостями від безпосередніх виконавців такого перевезення; згідно наданої митної декларації країни відправлення для оформлення товару в режимі експорту було надано один коносамент, проте до митного оформлення декларантом було надано інший коносамент. Також наданий декларант коносамент був виданий пізніше, аніж оформлена митна декларація в країни.

24.09.2024 року між ТОВ Рейзо Груп Україна та китайською компанією "SHANDONG JAD MACHINING CO.,LTD" укладений контракт на постачання товару №240924 (далі - Контракт).

Товар поставляється на адресу визначену Покупцем, окремими партіями, кількість товару та характеристики товару у складі окремої партії, вказується в інвойсах до цього Контракту (п.2.1 контракту).

Так, для здійснення митного оформлення отриманого товару позивач звернувся до відповідача з митною декларацією №25UA90U8. До митного оформлення, в тому числі для підтвердження митної вартості товару, були подані документи, наявні в графі 44 ЕМД.

17.03.2025 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000075/2, яким скориговано митну вартість товару. У вказаному рішенні зазначено, що відповідно до ч. 1 ст. 337 Митного кодексу України (далі - МКУ) визначено, що перевірка документів та відомостей, які подаються митному органу під час переміщення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення форматологічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені МКУ).

У рішенні вказано, що згідно наданої до митного оформлення копії митної декларації країни відправлення номенклатура задекларованих до вивезення товарів з Китайської Народної Республіки становить лише один артикул товару за єдиною ціною за одиницю, проте в поданій до митного оформлення митній декларації задекларовано 5 позицій товару, при чому вартість кожного є різною;у поданій довідці про транспортні витрати відсутні відомості (конкретні числові значення) стосовно вартості перевантаження товарів з контейнера у транспортний відсік автомобільного транспортного засобу, яким здійснювалося перевезення товару; відомості про транспортні витрати, подані до митного оформлення відповідно до довідки про транспортні витрати, не є відомостями від безпосередніх виконавців такого перевезення; згідно наданої митної декларації країни відправлення для оформлення товару в режимі експорту було надано один коносамент, проте до митного оформлення декларантом було надано інший коносамент. Також наданий декларант коносамент був виданий пізніше, аніж оформлена митна декларація в країни.

В подальшому, для здійснення митного оформлення отриманого товару позивач звернувся до відповідача з митною декларацією №25UA82U9. До митного оформлення, в тому числі для підтвердження митної вартості товару, були подані наступні документи, наявні в графі 44 ЕМД.

08.04.2025 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000106/2, яким скориговано митну вартість товару. У вказаному рішенні зазначено, що відповідно до ч. 1 ст. 337 Митного кодексу України (далі - МКУ) визначено, що перевірка документів та відомостей, які подаються митному органу під час переміщення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення форматологічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені МКУ).

У рішенні вказано, що згідно наданої до митного оформлення копії митної декларації країни відправлення номенклатура задекларованих до вивезення товарів з Китайської Народної Республіки становить лише один артикул товару за єдиною ціною за одиницю, проте в поданій до митного оформлення митній декларації задекларовано 44 позиції товару, при чому вартість кожного є різною; відомості про транспортні витрати, подані до митного оформлення відповідно до довідки про транспортні витрати, не є відомостями від безпосередніх виконавців такого перевезення; згідно наданої митної декларації країни відправлення для оформлення товару в режимі експорту було надано один коносамент, проте до митного оформлення декларантом було надано інший коносамент. Також наданий декларант коносамент був виданий пізніше, аніж оформлена митна декларація в країни.

02.11.2024 року між ТОВ Рейзо Груп Україна та китайською компанією "TAIZHOU BALANCE MACHINERY CO.,LTD" укладений контракт на постачання товару №021124 (далі - Контракт).

Товар поставляється на адресу визначену Покупцем, окремими партіями, кількість товару та характеристики товару у складі окремої партії, вказується в інвойсах до цього Контракту (п.2.1 контракту).

Так, для здійснення митного оформлення отриманого товару позивач звернувся до відповідача з митною декларацією №25UA75U9. До митного оформлення, в тому числі для підтвердження митної вартості товару, були подані документи, наявні в графі 44 ЕМД.

18.03.2025 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000076/2, яким скориговано митну вартість товару. У вказаному рішенні зазначено, що відповідно до ч. 1 ст. 337 Митного кодексу України (далі - МКУ) визначено, що перевірка документів та відомостей, які подаються митному органу під час переміщення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення форматологічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені МКУ).

У рішенні вказано, що згідно наданої до митного оформлення копії митної декларації країни відправлення номенклатура задекларованих до вивезення товарів з Китайської Народної Республіки становить лише один артикул товару за єдиною ціною за одиницю, проте в поданій до митного оформлення митній декларації задекларовано 650 позицій товару, при чому вартість кожного є різною;у поданій довідці про транспортні витрати відсутні відомості (конкретні числові значення) стосовно вартості перевантаження товарів з контейнера у транспортний відсік автомобільного транспортного засобу, яким здійснювалося перевезення товару; відомості про транспортні витрати, подані до митного оформлення відповідно до довідки про транспортні витрати, не є відомостями від безпосередніх виконавців такого перевезення; згідно наданої митної декларації країни відправлення для оформлення товару в режимі експорту було надано один коносамент, проте до митного оформлення декларантом було надано інший коносамент. Також наданий декларант коносамент був виданий пізніше, аніж оформлена митна декларація в країни.

Не погоджуючись із прийнятими рішеннями, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Визначаючись щодо заявлених позовних вимог, суд керується та виходить із наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 1 Митного кодексу України (далі - МК України) визначено, що законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку (пункт 24 частини 1 статті 4 МК України).

Згідно з частинами 1, 2, 3 статті 318 МК України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

Митний контроль здійснюється виключно митними органами відповідно до цього Кодексу та інших законів України.

Митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до частин 1, 2, 4, п. 1 ч. 6 ст. 321 МК України товари, транспортні засоби комерційного призначення перебувають під митним контролем з моменту його початку і до закінчення згідно із заявленим митним режимом.

У разі ввезення на митну територію України товарів, транспортних засобів комерційного призначення митний контроль розпочинається з моменту перетинання ними митного кордону України.

Граничний строк перебування товарів, транспортних засобів комерційного призначення під митним контролем не може перевищувати 180 календарних днів, крім митних режимів, які передбачають перебування під митним контролем протягом усього часу дії митного режиму.

Митний контроль закінчується у разі ввезення на митну територію України - після закінчення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, за винятком митних режимів, які передбачають перебування під митним контролем протягом усього часу дії митного режиму.

Документи та відомості, необхідні для здійснення митного контролю, порядок подання документів та відомостей, необхідних для митного контролю та форми митного контролю регулюються статтями 334, 335, 336 МК України.

Митне оформлення - це виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення (пункт 23 частини 1 статті 4 МК України).

Згідно зі ст.ст. 246, 248 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Порядок виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи. (частина перша статті 257 Митного кодексу України).

Статтями 49, 50 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Частинами 4 та 5 ст. 58 МК України також передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно з ч. 1 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.(частини перша та друга статті 52 Митного кодексу України).

Частинами 1 -2 ст. 53 МК України встановлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

З аналізу ч.ч. 1, 2 ст. 53 МК України вбачається, що Кодекс містить вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Вказана норма кореспондується з положеннями ч. 3 ст. 318 МК України, якою встановлено, що митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.

Частиною 3 ст. 53 Митного кодексу України передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту)

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Із процитованих норм видно, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості.

При цьому, законом чітко окреслено умову, за наявності якої у митного органу виникає право на застосування таких повноважень, як витребування додаткових документів, а саме наявність в поданих декларантом документах розбіжностей, наявність ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Необхідність витребування додаткових документів, передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.

Частиною 5 ст. 54 Митного кодексу України передбачено, що Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;

4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;

5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості;

6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.(частина шоста статті 54 Митного кодексу України).

Частинами 1 та 2 ст. 55 Митного кодексу України встановлено, що Рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Положення статті 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Відповідно до ч. 1 статті 58 МК України, метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:

1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:

а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;

б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);

в) не впливають значною мірою на вартість товару;

2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;

3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;

4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Частиною 2 статті 58 МК України передбачено, що Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Оцінюючи аргументи фактичних обставин справи, які лягли в основу прийняття оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000069/2 від 14.03.2025 р., №UA401000/2025/000074/2, №UA401000/2025/000073/2, №UA401000/2025/000076/2 від 18.03.2025, №UA401000/2025/000071/2 №UA401000/2025/000075/2 від 17.03.2025 р., №UA401000/2025/000107/2, №UA401000/2025/000106/2 від 08.04.2025 р., , №UA401000/2025/000108/2 від 10.04.2025 р., №UA401000/2025/000109/2, №UA401000/2025/0001112/2 від 14.04.2025 р., а саме те, що, на думку відповідача на момент митного оформлення, подані до митного оформлення документи містять розбіжності, зокрема , що в наданих до митного оформлення копії митної декларації країни відправлення номенклатура задекларованих до вивезення товарів з Китайської Народної Республіки становить лише один артикул товару за єдиною ціною за одиницю, проте в поданій до митного оформлення МД задекларовано більше позицій товару, при чому вартість кожного є різною, то суд зазначає про наступне.

Так, експортні декларації містить інформацію про: номер інвойсу; загальну кількість товарів; загальну вартість цих товарів; кількість місць; масу брутто і масу нетто; номер судна. Всі наведені дані повністю співпадають з іншими товаросупровідними документами: інвойсом, коносаментом, пакувальним листом та з митною декларацією, яка була подана до митного оформлення.

Таким чином, детальний аналіз експортних декларацій дає можливість ідентифікувати її з оцінюваним товаром та вказує на безпідставність тверджень митного органу.

Надаючи оцінку доводам митного органу, які наведені в рішеннях про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000068/2, №UA401000/2025/000069/2 від 14.03.2025 р., №UA401000/2025/000074/2, №UA401000/2025/000073/2, №UA401000/2025/000076/2 від 18.03.2025, №UA401000/2025/000071/2 №UA401000/2025/000075/2 від 17.03.2025 р., №UA401000/2025/000107/2, №UA401000/2025/000106/2 від 08.04.2025 р., №UA401000/2025/0001112/2 від 14.04.2025 р., стосовно того, що відомості про транспортні витрати, подані до митного оформлення відповідно до довідки про транспортні витрати, не є відомостями від безпосередніх виконавців такого перевезення, то тут суд вказує на таке.

Так, товариством надавались довідки про транспортні витрати, у яких зазначено відомості про транспортні витрати з чіткою вказівкою вартості перевантаження товарів з контейнера у транспортний відсік автомобільного транспортного засобу, яким здійснювалося перевезення товару до митного кордону України.

Також надані товариством довідки містить вартість транспортно-експедиторського обслуговування за межами території України, включаючи НРР (навантажувально-розвантажувальних робіт). Цей показник і є вартістю перевантаження товару з контейнера у транспортний відсік автомобільного транспортного засобу, яким здійснювалося перевезення товару від іноземного порту до митного кордону України, про відсутність якого зазначає митниця. Зазначене, на думку суду, свідчить про необґрунтованість вказаного зауваження митниці

Також суд вказує на те, що 23.09.2024 між ТОВ Євро Форвардінг (Експедитор) та ТОВ РЕЙЗО ГРУП УКРАЇНА (Клієнт) укладений договір про транспортно-експедиторське обслуговування № 23092024 від 23.09.2024.

Відповідно до п. 2.1.1. вказаного договору, при необхідності для виконання взятих на себе зобов`язань ТОВ Євро Форвардінг може укладати від свого імені договори з транспортними організаціями, контейнерними лініями, автомобільними перевізниками, складами зберігання та іншими третіми особами. Документом, що підтверджує наявність та зміст таких договорів, є транспортний документ коносамент, автомобільна накладна, авіа накладна або залізнична накладна.

Тобто, для виконання цього договору в частині наземного перевезення з міста Гданськ (Польща) до місця доставки на території України ТОВ Євро Форвардінг залучало підрядників для здійснення перевезення, що підтверджується договорами транспортної експедиції.

Також для виконання договору про транспортно-експедиторське обслуговування № 23092024 від 23.09.2024 в частині морського перевезення ТОВ Євро Форвардінг залучило підрядника суднового агента Shenzhen Worldcargo Logistics Limited.

Довідки про транспортні витрати видав саме експедитор - ТОВ Євро Форвардінг, як замовник перевезень у перевізників, та як особа, відповідальна за організацію перевезення на всьому шляху слідування вантажу (морського та перевезення наземним транспортом). Довідки про вартість послуг безпосередніх перевізників не міститимуть об`єктивних даних про вартість транспортних витрат з доставки оцінюваного товару, адже такі перевізники є підрядниками експедитора і вартість їхніх послуг сплачує сам експедитор, а вартість транспортних витрат для імпортера збільшується ще і на вартість послуг самого експедитора.

Додатково разом з поясненнями на запит митниці позивач надав вказані договори, які у повній мірі підтверджують зв`язок ТОВ Євро Форвардінг з усіма суб`єктами, які безпосередньо здійснювали перевезення.

З огляду на вказане, ТОВ Євро Форвардінг володіє інформацією про вартість перевезення на всьому шляху слідування товару і цей суб`єкт уповноважений підтверджувати розмір транспортних витрат.

За таких обставин, суд доходить висновку, що позивачем надано документи, які містять відомості про вартість транспортних витрат, а отже доводи викладені в спірному рішенні про коригування митної вартості товарів щодо відсутності документів про транспортування не знайшли підтвердження.

Стосовно аргументів відповідача, які зазначені у рішеннях №UA401000/2025/000069/2 від 14.03.2025 р., №UA401000/2025/000074/2, №UA401000/2025/000073/2, №UA401000/2025/000076/2 від 18.03.2025, №UA401000/2025/000071/2 №UA401000/2025/000075/2 від 17.03.2025 р., №UA401000/2025/000107/2, №UA401000/2025/000106/2 від 08.04.2025 р., , №UA401000/2025/0001112/2 від 14.04.2025 р., що для оформлення товару в режимі експорт надано один коносамент, проте до митного оформлення декларантом було надано інший коносамент, який видано пізніше, суд вказує наступне.

Так, як видно із матеріалів справи та не спростовано відповідачем в експортних митних деклараціях зазначено саме лінійні коносаменти за якими товар доставлявся з Китаю до Гданська. В свою чергу до митного оформлення надані коносаменти, які є домашніми та надані митному органу. Фактично обидва коносамента повторюють однакову інформацію, відтак суд не приймає дану позицію митного органу відображену у спірних рішеннях.

Щодо аргументів митного органу, які наведені в рішеннях про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000108/2 від 10.04.2025 р., №UA401000/2025/000109/2, від 14.04.2025 р. стосовно відсутності відомостей щодо конкретного місця за межами митного кордону звідки здійснювалось автомобільне перевезення , то суд вказує на те, що в довідках про транспортні витрати вказано місце прибуття товару та митні кордони до яких здійснювалось автомобільне перевезення за межами України.

Окремо суд зауважує й на те, що не зазначення конкретного місця за межами митного кордону звідки здійснювалось автомобільне перевезення не впливає на вартість митної товарую

Отже, декларантом було надано необхідні документи для визначення митної вартості імпортованого товару і у митниці не було об`єктивних підстав витребувати у позивача додаткові документи.

Дослідивши доводи митного органу наведені в оскаржуваних рішеннях, що слугували підставою для відмови у визнанні митної вартості, заявленої позивачем у митних деклараціях, суд дійшов висновку, що відповідач не довів, що позивачем було заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість імпортованого товару.

Будь-яких належних доказів, що свідчили б про відсутність у документах, які підтверджують митну вартість товарів, перелік яких наведено у частині другої статті 53 МК України, відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, митний орган не надав. В свою чергу, оскаржувані рішення, окрім посилань на розбіжності в перекладах англійської та української версій контрактів в частині строків оплати за придбаний товар, не містять інших посилань на невідповідність поданих позивачем документів.

Необґрунтованими є і посилання відповідача в підтвердження недостовірності заявленої позивачем митної вартості товарів на результати аналізу баз даних митного органу, згідно з якими рівень митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких вже завершено, є більшим.

Різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю схожих/подібних товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах, також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постановах №805/2713/16-а від 19.02.2019 та №804/150/16 від 05.07.2022.

Згідно частини сьомої статті 54 Митного кодексу України у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Тобто, не наведення митним органом доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування цим органом переліку документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчить про протиправність рішення цього органу щодо застосування іншого, ніж основний метод визначення митної вартості. Не надання декларантом запитуваних митним органом документів, з урахуванням відсутності конкретизації переліку необхідних документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом коригування митної вартості.

Окремого окреслення потребує позиція відповідача стосовно того, що митниця зверталась до декларанта про надання додаткових документів на підтвердження митної вартості товару, однак товариство надсилало листи , в яких, серед іншого будо вказано, що директор ТОВ "Рейзо Груп України" не буде надавати додаткові документи.

Так, судом встановлено, що дійсно по кожній МД митницею сформовано запити про надання додаткових документів та пояснень .

На відповідні запити товариство сформувало та направило митниці письмові пояснення, що стосуються кожної декларації окремо, у яких, серед іншого, пояснило щодо підстав для запиту додаткових документів наступне..

Так, у своєму запиті митний орган посилається на те, що нібито надані декларантом документи містять розбіжності (всі товари на території країн ЄС повинні страхуватись), та не містять відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. При цьому незазначає яка саме складова митної вартості залишилася не підтвердженою наданими документами та яких відомостей не вистачає митниці для перевірки правильності визначення митної вартості. Це призводить до того, що декларант позбавлений можливості спростувати сумніви митниці щодо наданих документів, якщо такі сумніви звичайно наявні. На переконання декларанта, митниця не зазначає у своїх запитах конкретні претензії до поданих документів для того, щоб створити формальні передумови для винесення рішення про коригування митної вартості. Декларант заявляє, що він готовий надавати пояснення на спростування будь-яких претензій митниці, однак не може це зробити, якщо митниця всупереч прямим положенням п.2 ч.4 ст.54 МК України, не надає декларанту письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана.

Що ж стосується посилань на таку розбіжність, як «всі товари на території країн ЄС повинні страхуватись», то найперше, позивач звертає увагу на те, що відповідно до ч.3 ст.53 МК України підставою витребування документів у декларанта може бути тільки виявлення розбіжностей у документах, передбачених ч.2 ст.53 МК України. 3 такого формулювання митниці не можливо зрозуміти яких саме документів стосується заявлена розбіжність. Митниця не наводить жодного положення законодавства, яке б зобов?язувало декларанта страхувати товари на території країн ЄС. Умови поставки оцінюваних товарів не передбачають їх страхування постачальником чи покупцем, а декларант самостійно додатково не страхував ці товари на жодному стапі їх доставки до митної території України. Тому таке твердження митниці є необгрунтованим.

Товар поставляється на умовах FOB NINGBO, що підтверджується як товаросупровідними документами, так і контрактом. Товар поставляється на умовах 100% відстрочення оплати. Страхування товару не здійснювалося, що підтверджено як варосупровідними документами, так і довідкою експедитора про транспортні витрати.

Враховуючи зазначені обставини митна вартість складається з двох складових:

1. Ціни, яка підлягає оплаті за оцінюваний товар.

На підтвердження зазначеної складової митної вартості з митною декларацією наданий інвойс та контракт, які містять інформацію про ціну товару та умови його оплати. Також разом з МД було надано: прайс-лист, який містить інформацію про вартість кожної окремої позиції в імпортованій партії, експортна декларація, яка містить інформацію про вартість партії товару.

2. Витрат покупця на транспортування оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України.

На підтвердження зазначених витрат разом з митною декларацією подана довідка від експедитора - ТОВ «Євро-Форвардінг» про розмір транспортних витрат, а також транспортні документи, які підтверджують маршрут перевезення і договори з усіма субпідрядниками, залученими до перевезення. Враховуючи, що перевезення не закінчене і відповідно акт приймання-передачі транспортних послуг ще не складався та такі послуги не оплачувалися, то інші документи стосовно транспортних витрат в імпортера відсутні.

Враховуючи зазначені обставини імпортер підтвердив документально всі складові митної вартості, а твердження митниці про відсутність у наданих документах відомостей, що підтверджують митну вартість, не відповідає дійсності.

Щодо переліку запитуваних документів, то надаємо пояснення по кожному з них:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов?язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

Разом з митною декларацією були надані договори з експедитором та залученими ним підрядниками, які брали участь у доставці товару. Будь-які інші договори між імпортером та будь-якими третіми особами, пов?язаними з імпортом цього товару, відсутні.

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

Контракт не передбачає здійснення будь-яких платежів на користь третіх осіб, всі платежі за товар сплачуються на рахунок продавия.

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов?язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

Імпорт товару здійснюється за прямим контрактом з продавцем, тому будь-які комісійні чи осередницькі платежі імпортер не сплачує.

4) виписку з бухгалтерської документації:

Митниця не конкретизувала яку саме документацію їй потрібно. Товар поставляється на умовах відстрочення оплати, тому до моменту оприбуткування товару, що відбудеться після його поставки, будь-яка інформація про цей товар у бухгалтерських документах імпортера відсутня. На підтвердження того, що оплата за товар не здійснювалася надаємо виписку з рахунку бухгалтерського обліку по взамовідносинах з постачальником товару.

5) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи виробника товару;

Прайс-лист доданий до декларації. Прайс-лист є знеособленим, містить всю інформацію, необхідну для замовлення товару, та містить інформацію про період його чинності.

6) копію митної декларації країни відправлення;

Вказана митна декларація додана до митної декларації імпортера та містить ідентичну з іншими документами інформацію про кількість, умови поставки та вартість імпортованого товару.

7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Імпортований товар це автозапчастини. торгівля яких не здійснюється через біржові організації. Ці автозапчастини складаються з різних елементів, які виготовлені з різних матеріалів. Тому біржова інформація про сировину не може бути надана. Експертні висновки щодо товару покупцем не замовлялися

Враховуючи зазначені обставини, з огляду на положення МК України товариство вимагає визнати митну вартість, заявлену декларантом у митній декларації, завершити митне оформлення митної декларації. у випадку невизнання заявленої митної вартості з метою недопущения перевишения строк митного оформлення - винести рішення про коригування митної вартості.

Одночасно до відповіді додано оборотно-сальдову відомість щодо розрахунків з постачальником товару.

Наведений вище зміст відповіді на запит митниці від 17.03.2025 р. є аналогічним по суті кожній відповіді по кожному запиту митниці.

Зазначене спростовує доводи відповідача про відмову відповідачем надавати додаткові документи та/або письмові пояснення.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що відповідачем не доведено наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за першим методом, так як усі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товарів ним було надано. Зазначене свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого позивачем товару.

За наведених вище підстав суд вважає, що винесені відповідачем рішення про коригування митної вартості товарів не відповідають вимогам пункту 2 та пункту 4 частини 2 статті 55 Митного кодексу України. Подані позивачем документи для митного оформлення товару дають змогу встановити митну вартість товару, а відповідачем не надано належного обґрунтування причин їх неврахування для встановлення митної вартості товару та не надано переконливих доказів, які підтверджують правомірність прийняття оскаржуваного рішення щодо коригування митної вартості товарів.

Відповідно до статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

В рішенні по справі Щокін проти України (Заяви № 23759/03 та № 37943/06, п.49-51) Європейський Суд вказав, що накладання органами державної влади на заявника додаткових зобов`язань зі сплати податку становило втручання в його майнові права у розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції.

Враховуючи вищенаведене, суд доходить висновку, що спірні рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

Перевіривши обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій, суд приходить до переконання, що заявлений позов підлягає задоволенню повністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа

Таким чином, сплачений позивачем при зверненні до суду судовий збір в розмірі 30 280 грн., належить стягнути на користь останнього за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Також суд звертає увагу на те, що позивач у судових дебатах заявив про намір подати докази на підтвердження витрат на правничу допомогу після ухвалення судового рішення, що продубльовано в письмовій заяві, яка наявна в матеріалах справи.

Відповідно до частини третьої статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо сторона з поважних причин не має можливості подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат до закінчення судових дебатів, суд за відповідною заявою, поданою до завершення дебатів, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог.

У такому випадку суд вирішує питання про судові витрати без повідомлення учасників справи. Однак, якщо суд вважає це за необхідне, він має право призначити судове засідання для розгляду цього питання, яке повинно відбутися не пізніше п`ятнадцяти днів з дня ухвалення рішення по суті.

У зв`язку з викладеним, слід призначити судове засідання для вирішення питання про розподіл судових витрат.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Вінницької митниці про коригування митної вартості товарів №UA401000/2025/000068/2, №UA401000/2025/000069/2 від 14.03.2025 р., №UA401000/2025/000074/2, №UA401000/2025/000073/2, №UA401000/2025/000076/2 від 18.03.2025, №UA401000/2025/000071/2, №UA401000/2025/000075/2 від 17.03.2025 р., №UA401000/2025/000107/2, №UA401000/2025/000106/2 від 08.04.2025 р., , №UA401000/2025/000108/2 від 10.04.2025 р., №UA401000/2025/000109/2, №UA401000/2025/000112/2 від 14.04.2025 р.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Рейзо Груп Україна" сплачений при зверненні до суду судовий збір в сумі 30 280 за рахунок бюджетних асигнувань Вінницької митниці.

Призначити судове засідання для вирішення питання щодо розподілу судових витрат на 21.10.2025 р. на 13 год.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "РЕЙЗО ГРУП УКРАЇА" (вул. Привокзальна, 43А, с.Лука - Мелешківська, Вінницька область, )

Відповідач: Вінницька митниця (вул. Лебединського, 17, м. Вінниця код ЄДРПОУ 43997544)

Суддя Воробйова Інна Анатоліївна