Справа № 640/1608/19
Суддя: Плахтій Наталія Борисівна
Дата ухвалення: 2025-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2025 року ЛуцькСправа № 640/1608/19

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Плахтій Н.Б.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Державного підприємства «Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів» до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство «Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів» (далі позивач, ДП «Укрметртестстандарт») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної аудиторської служби України (далі відповідач, ДАС України) про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі UA-2018-07-27-000787-а випробувальних та вимірювальних пристроїв і апаратів (обладнання для модернізації автоматизованої системи для випробувань радіообладнання щодо вимірювання небажаних і побічних випромінювань та стійкості до дії електромагнітних випромінювань) в частині встановлення порушення законодавства стосовно складання тендерної документації та/або внесення змін до неї, а саме того, що тендерна документація замовника не відповідає нормам пункту 2 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» та в частині зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 17.01.2018 на веб-порталі уповноваженого органу (httns://prozorro.gov.ua/tender/UA-2018-07-27-000787-а) за результатами моніторингу закупівлі UA-2018-07-27-000787-а випробувальних та вимірювальних пристроїв і апаратів (обладнання для модернізації автоматизованої системи для випробувань радіообладнання щодо вимірювання небажаних і побічних випромінювань та стійкості до дії електромагнітних випромінювань), що була проведена ДП «Укрметртестстандарт», опубліковано висновок Держаудитслужби.

Згідно з висновком про результати моніторингу закупівлі встановлено порушення законодавства в частині складання тендерної документації, а саме: тендерна документація замовника не відповідає нормам пункту 2 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII (далі Закон №922-VIII).

За результатами моніторингу вбачається, що тендерна документація замовника не містить вимоги щодо надання учасниками інформації в довільній формі про відсутність підстав, визначених в пунктах 3, 8 та 9 частини першої статті 17 Закону №922-VIII, чим порушено норми частини третьої статті 17 Закону №922-VIII.

Крім того, у висновку зазначено, що тендерна документація замовника не містить вимогу щодо надання переможцем процедури закупівлі документального підтвердження згідно із законодавством відсутності підстави, передбаченої частиною другою статті 17 Закону №922-VIII. Отже, на думку відповідача, зміст тендерної документації позивача не відповідає нормам пункту 2 частини другої статті 22 Закону №922-VIII.

Позивач зазначає, що заперечує проти висновку відповідача в частині встановлення порушень законодавства, вважає його таким, що порушує норми статті 17 та статті 22 Закону №922-VIII, які прямо передбачають, що замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 Закону №922-VIII у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Оспорюваний висновок про результати моніторингу закупівлі також грубо порушує право позивача на недоторканість ділової репутації. Також позивач зазначає, що 24.01.2019 на веб-порталі уповноваженого органу (https://prozorro.nov.ua/tender/UA-2018-07-27-000787-а) позивачем було розміщено заперечення до висновку про результати моніторингу закупівлі №UA-2018-07-27-000787-а.

З наведених підстав просив позов задовольнити.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.01.2019 відкрито провадження в адміністративній справі №640/1608/19, ухвалено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (а.с.1).

В поданому до суду відзиві на позовну заяву (а.с.77-81) відповідач позов не визнав та просив відмовити у його задоволенні, мотивуючи тим, що з тендерної документації позивача випливає, що учасник має надати у довільній формі інформацію про відсутність підстав, визначених у частинах першій та другій статті 17 Закону №922-VIII, згідно з додатком 4 до тендерної документації (пункт 5 Розділу III Тендерної документації).

З огляду на додаток №4 до тендерної документації встановлено, що позивач з власної ініціативи визначив для учасників закупівлі форму довідки про відсутність підстав відмови в участі у процедурі закупівлі, відповідно до статті 17 Закону №922-VIII, взявши при цьому до уваги лише чотири з дев`яти обов`язкових підстав, що визначені частиною першою статті 17 Закону №922-VIII.

Стаття 17 Закону №922-VIII містить вичерпний перелік випадків, коли замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у проведенні процедури закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника. Зазначений перелік випадків не може бути змінений або доповнений замовниками на власний розсуд.

Частиною третьою статті 17 Закону №922-VIII визначено, що замовник у тендерній документації зазначає, що інформація про відсутність підстав, визначених у частинах першій і другій цієї статті, надається в довільній формі. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством відсутності підстав, передбачених пунктами 2, 3, 5, 6 і 8 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації, що міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Отже, тендерна документація повинна містити вимогу про надання учасниками виключно у довільній формі інформації про відсутність підстав, визначених у частинах першій і другій статті 17 Закону, за винятком пунктів 1 і 7 частини першої статті 17 Закону №922-VIII, позаяк зазначена вимога визначена законодавцем як обов`язок замовника під час розроблення та затвердження тендерної документації.

При цьому частиною третьою статті 17 Закону №922-VIII визначено право замовника щодо документального підтвердження відсутності підстав, передбачених частинами першою та другою статті 17, лише для переможця процедури закупівлі.

Аналогічну позицію викладено у листі Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 24.04.2017 №3304-06/13652-06. Зважаючи, що ДП «Укрметртестстандарт» є суб`єктом господарювання державного сектору економіки, засноване на державній власності та належить до сфери управління Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, згідно з відомостями зі Статуту та Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, тому повинне безпосередньо дотримуватися роз`яснень свого суб`єкта управління в державному секторі економіки, у цьому випадку Міністерства економічного розвитку і торгівлі України в частині дотримання законодавства у сфері публічних закупівель, визначених у листі Мінекономрозвитку від 24.04.2017 вих. №3304-06/13652-06.

У зв`язку з ліквідацією Окружного адміністративного суду міста Києва дана справа передана на розгляд до Волинського окружного адміністративного суду (а.с.98).

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 27.02.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній справі, судовий розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (а.с.104-105).

Інших заяв по суті справи не надходило.

Враховуючи вимоги статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких мотивів та підстав.

Судом встановлено, що протоколом тендерного комітету ДП «Укрметртестстандарт» від 27.07.2018 №3-23/368 було затверджено тендерну документацію на закупівлю товарів: «випробувальні та вимірювальні пристрої та апарати (обладнання для модернізації автоматизованої системи для випробувань радіообладнання щодо вимірювання небажаних і побічних випромінювань та стійкості до дії електромагнітних випромінювань)» (а.с.33-39).

За результатами проведеного моніторингу Держаудитслужбою оприлюднено в електронній системі закупівель «PROZORRO» висновок про результати моніторингу закупівлі від 17.01.2019 №3 (а.с.31-32, 82-84).

Згідно із пунктом 2 Розділу II висновку про наявність або відсутність порушень законодавства слідує, що за результатами моніторингу встановлено, що тендерна документація замовника не відповідає нормам пункту 2 частини другої статті 22 Закону.

Відповідно до пункту 3 Розділу II висновку з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та підпунктом 16 пункту 6 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 р. №43, Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень та відповідно до частини восьмої статті 7-1 Закону протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень (а.с.82-84).

Не погоджуючись із висновком органу державного фінансового контролю, позивач подав заперечення на висновок про результати моніторингу закупівлі №UA-М-2018-12-20-000004 (а.с.72-74).

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями Закону №922-VIII (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) установлено правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади. Метою вказаного Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Частиною першою статті 7-1 Закону №922-VIII визначено, що моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Відповідно до частини другої статті 7-1 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Так, на підставі наказу Держаудитслужби від 18.12.2018 №299 відповідно до п.4 ч.2 ст.7-1 Закону України №922-VIII з 20.12.2018 по 14.01.2019 проведено моніторинг процедури закупівель відкритих торгів за предметом «обладнання для модернізації автоматизованої системи для випробувань радіообладнання щодо вимірювання небажаних і побічних випромінювань та стійкості до дії електромагнітних випромінювань (ДК 021:2015:38540000-2 - випробувальні та вимірювальні пристрої та апарати» за номером UA-2018-07-27-000787-а, здійсненої позивачем.

При цьому позивач не заперечує повноважень відповідача щодо здійснення моніторингу за проведенням публічних закупівель та вжиття заходів по усуненню суб`єктами, що такі закупівлі здійснюють, виявлених порушень.

Статтею 1 Закону №922-VIII наведені такі значення термінів, що вживаються в даному Законі:

замовники - органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак, зокрема, юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів (п.9);

моніторинг закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (п.11);

предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом (п.18);

тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав (п.29);

тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації (п.30);

учасник процедури закупівлі (далі - учасник) - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, юридична особа (резидент або нерезидент), яка подала тендерну пропозицію або взяла участь у переговорах у разі застосування переговорної процедури закупівлі (п.35).

Вимоги до тендерної документації встановлені статтею 22 Закону №922-VIII.

Так, частинами першою-третьою цієї статті Закону №922-VIII передбачено, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу. Тендерна документація повинна містити:

1) інструкцію з підготовки тендерних пропозицій;

2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним;

3) інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз «або еквівалент». Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля;

4) кількість товару та місце його поставки;

5) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;

6) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

7) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;

8) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота);

9) перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм «ціна» повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ);

10) строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій;

11) інформацію про валюту, у якій повинна бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції;

12) інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;

13) зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій;

14) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

15) розмір, вид, строк та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати);

16) прізвище, ім`я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

17) у разі закупівлі робіт - вимогу про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.

Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.

Згідно з частиною шостою статті 7-1 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються, серед іншого, опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (ч.7 ст.7-1 Закону №922-VIII).

Як вбачається із оскаржуваного висновку Держаудитслужби від 17.01.2019, відповідачем встановлено, що тендерна документація замовника не відповідає нормам пункту 2 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII. При цьому за результатами моніторингу встановлено, що тендерна документація замовника не містить вимоги щодо надання учасниками інформації в довільній формі про відсутність підстав, визначених у пунктах 3, 8 та 9 частини першої, частини другої статті 17 Закону №922-VIII, чим порушено норми частини третьої статті 17 Закону №922-VIII (а.с.31-32, 82-84).

Щодо зазначеного у висновку порушення вимог частини третьої статті 17 та пункту 2 частини другої статті 22 Закону №922-VIII, суд зазначає наступне.

Положеннями пунктів 3, 8 та 9 частини першої статті 17 Закону №922-VIII встановлено, що замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо службову (посадову) особу учасника, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення; учасник визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура; у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань».

Згідно з частиною третьою статті 17 Закону №922-VIII замовник у тендерній документації зазначає, що інформація про відсутність підстав, визначених у частинах першій і другій цієї статті, надається в довільній формі. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством відсутності підстав, передбачених пунктами 2, 3, 5, 6 і 8 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації, що міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Аналіз норм права, що регулює спірні правовідносини в цій частині висновків відповідача, дає підстави для висновку, що зміст інформації, яку необхідно підтвердити, а також перелік документів, якими учасник повинен підтвердити свою відповідність вимогам, встановленим у тендерній документації, визначається замовником самостійно, проте згідно із приписами законодавства, виходячи зі специфіки предмета закупівлі з урахуванням частини третьої статті 5 Закону №922-VIII та дотриманням принципів, закріплених у статті 3 Закону №922-VIII.

Так, тендерна документація повинна містити вимоги до учасників, встановлені частинами першою та другою статті 17 Закону №922-VIII, а також інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим вимогам згідно із законодавством.

Підтвердження щодо відсутності підстав, передбачених пунктами 3, 8, 9 частини першої статті 17 Закону №922-VIII не вимагається від учасників процедури закупівлі та перевіряється замовником самостійно під час проведення процедур закупівель. Згідно з частиною п`ятою статті 17 Закону №922-VIII замовник не вимагає від переможця процедури закупівлі документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель.

Наведене свідчить, що замовник має можливість самостійно перевіряти інформацію, що міститься у відкритому реєстрі. Вказане кореспондується із частиною п`ятою статті 17 Закону №922-VII.

Отже замовник не вимагає документального підтвердження інформації, що є у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, що зокрема передбачено пунктами 3 та 8 частини першої статті 17 Закону.

Такий підхід застосовано Верховним Судом у постановах від 28.07.2021 у справі №380/257/20, від 04.11.2021 у справі №620/6134/20, від 23.03.2023 у справі №380/21292/21, від 27.07.2023 у справі №420/16485/22 та від 25.01.2024 у справі №160/6221/22, від 08.05.2025 року у справі №160/17368/21.

Водночас, судом при вирішенні спірних правовідносин взято до уваги, що рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 09.02.2018 №166 затверджено Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (далі - Положення №166).

Відповідно до пункту 2 Розділу І Положення №166 реєстр - електронна база даних, яка містить відомості про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Згідно з пунктом 1 Розділу ІІ Положення №166 внесенню до Реєстру підлягають відомості про осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Відповідно до пунктів 14, 15 Розділу ІІІ Положення №166 відкритою для безоплатного цілодобового доступу до відомостей з Реєстру через офіційний веб-сайт Національного агентства є така інформація: 1) про фізичну особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення: прізвище, ім`я, по батькові; місце роботи, посада на час вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення; склад корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення; вид покарання (стягнення); спосіб вчинення дисциплінарного корупційного проступку; вид дисциплінарного стягнення; 2) про юридичну особу, до якої застосовано заходи кримінально-правового характеру: найменування; юридична адреса, код в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців; склад корупційного правопорушення, у зв`язку з вчиненням якого застосовано заходи кримінально-правового характеру; вид застосованих заходів кримінально-правового характеру.

Національне агентство забезпечує оприлюднення на своєму офіційному веб-сайті відомостей з Реєстру протягом трьох робочих днів після їх внесення до Реєстру.

Міністерство економічного розвитку і торгівлі України листом від 30.03.2018 вих.№3304-04/14048-06 щодо додаткового повідомлення оновило інформацію про перелік відкритих єдиних державних реєстрів, доступ до яких є вільним із посиланням у тому числі на лист Міністерства юстиції України від 12.02.2018 №5068/1261-26-18/8.4.4 (а.с.64).

Суд також звертає увагу, що наказом Міністерства юстиції України від 15.09.2011 №3018/5 затверджено Положення про Єдиний реєстр підприємств, щодо яких порушено провадження у справі про банкрутство (далі - Положення №3018/5, яке було чинним на час проведення моніторингу).

Відповідно до пункту 1.2 вказаного Положення №3018/5 Єдиний реєстр підприємств, щодо яких порушено провадження у справі про банкрутство, - це автоматизована база даних, що містить інформацію про суб`єктів підприємницької діяльності, відносно яких триває або завершена процедура банкрутства (далі - боржники), про стан провадження у справі про банкрутство, про реєстр вимог кредиторів та інші дані, які отримані від арбітражних керуючих та господарських судів, а також відомості, які є результатом здійснення державним органом з питань банкрутства визначених законодавством повноважень (далі - Єдиний реєстр підприємств).

Пунктом 1.4. Положення №3018/5 визначено, що держатель Єдиного реєстру підприємств - Міністерство юстиції України (далі - Держатель).

Згідно з підпунктом 2.1.2. пункту 2.1 Положення №3018/5 Єдиний реєстр підприємств містить відомості про стан провадження у справі про банкрутство (у тому числі дата відкриття провадження у справі про банкрутство та судова процедура, у якій перебуває боржник).

Пунктом 3.2. Положення №3018/5 визначено, що Інформаційна довідка з Єдиного реєстру підприємств (далі - довідка) - це документ, який надається безоплатно в електронній формі за он-лайн запитом юридичної або фізичної особи про видачу довідки з Єдиного реєстру підприємств (далі - запит) стосовно суб`єкта підприємницької діяльності, щодо якого запитується інформація.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 1 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» 15.05.2003 №755-IV (далі - Закон №755-IV) Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - Єдиний державний реєстр) - єдина державна інформаційна система, що забезпечує збирання, накопичення, обробку, захист, облік та надання інформації про юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадські формування, що не мають статусу юридичної особи;

Відповідно до статті 7 Закону №755-IV Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців з Єдиного державного реєстру.

Невід`ємною архівною складовою частиною Єдиного державного реєстру є Єдиний ліцензійний реєстр, Реєстр документів дозвільного характеру, Єдиний реєстр громадських формувань, Реєстр громадських об`єднань та Єдиний реєстр підприємств щодо яких порушено провадження у справі про банкрутство.

Згідно з пунктами 9, 26, 28 частини другої статті 9 Закону №755-IV в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб:

інформація про кінцевого бенефіціарного власника (контролера) юридичної особи, у тому числі кінцевого бенефіціарного власника (контролера) її засновника, якщо засновник - юридична особа (крім громадських формувань, адвокатських об`єднань, торгово-промислових палат, об`єднань співвласників багатоквартирних будинків, релігійних організацій, державних органів, органів місцевого самоврядування, їх асоціацій, державних та комунальних підприємств, установ, організацій): прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дата народження, країна громадянства, серія та номер паспорта громадянина України або паспортного документа іноземця, місце проживання, реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності), дата народження, а також повне найменування та ідентифікаційний код (для резидента) засновника юридичної особи, в якому ця особа є кінцевим бенефіціарним власником (контролером). У разі відсутності в юридичної особи кінцевого бенефіціарного власника (контролера) юридичної особи, у тому числі кінцевого бенефіціарного власника (контролера) її засновника, якщо засновник - юридична особа, вноситься відмітка про причину його відсутності;

дані про перебування юридичної особи у процесі припинення, у тому числі дані про рішення щодо припинення юридичної особи, відомості про комісію з припинення (ліквідатора, ліквідаційну комісію тощо) та про строк, визначений засновниками (учасниками) юридичної особи, судом або органом, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, для заявлення кредиторами своїх вимог;

дані про перебування юридичної особи у процесі провадження у справі про банкрутство, санації, у тому числі відомості про розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора;

Крім того, частинами першою та другою статті 11 Закону №755-IV визначено, що відомості, які містяться в Єдиному державному реєстрі, є відкритими і загальнодоступними (крім реєстраційних номерів облікових карток платників податків та паспортних даних) та у випадках, передбачених цим Законом, за їх надання стягується плата. Відомості, що містяться в Єдиному державному реєстрі, надаються у вигляді безоплатного доступу через портал електронних сервісів.

Міністерством юстиції України листом від 25.01.2017 №2880/1060-0-26-17/8 надано також роз`яснення, що відомості з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є відкритими та загальнодоступними та надаються, зокрема у вигляді безоплатного доступу через портал електронних сервісів до відомостей з ЄДР, які є актуальні на момент запиту (а.с.58-61).

Тобто, Єдиний реєстр підприємств, щодо яких порушено провадження у справі про банкрутство, є відкритим єдиним державним реєстром, доступ до якого є вільним та в якому міститься достовірна інформація про юридичну особу, включно щодо визнання учасника торгів банкрутом та відкриття щодо нього ліквідаційної процедури.

Також в ЄДР є можливість перевірити відомості, наведені у пункті 9 частини другої статті 9 Закону №755-IV.

Мінекономрозвитку як уповноважений орган відповідно до абзацу 4 частини третьої статті 17 Закону №922-VIII щороку до 20 січня та додатково в разі потреби оприлюднює інформацію про перелік відкритих єдиних державних реєстрів, доступ до яких є вільним, на веб-порталі уповноваженого органу.

Згідно з інформацією, викладеною в листах Мінекономрозвитку від 25.01.2017 №2880/1060-0-26-17/8 та від 12.02.2018 №5068/1261-26-18/8.4.4, доступ до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та Єдиного реєстру підприємств, щодо яких порушено провадження у справі про банкрутство, є вільним, а відтак вказана інформація не повинна вимагатися в тендерній документації.

Аналіз вищенаведених норм свідчить, що відомості про юридичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення та про службову (посадову) особу учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією та інформація про те, що учасник визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура, є у відкритому доступі.

Таким чином, вимагання замовником таких відомостей від учасників процедури закупівлі не є обов`язковим.

Подібні правовідносини сформовано Верховним Судом у постановах від 26.02.2020 у справі №620/1150/19, від 13.03.2020 у справі №640/4865/19, від 18.05.2023 у справі №380/4878/22.

Враховуючи вказане, суд вважає, що замовник правомірно не включив до тендерної документації вимоги щодо надання учасниками інформації про відсутність підстав, визначених пунктами 2, 8 та 9 частини першої статті 17 Закону №922-VIII.

Разом з тим, відповідно до частини другої статті 17 Закону №922-VIII замовник може прийняти рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та може відхилити тендерну пропозицію учасника у разі, якщо учасник має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів).

Отже, наявність в учасника податкового боргу не є безумовною підставою для прийняття замовником рішення про відхилення тендерної документації.

Відповідно до листа Державної фіскальної служби України від 10.02.2017 №2057/5/99-99-09-01-03-13 (а.с.62-63) інформація про суб`єктів господарювання, які мають податковий борг, оприлюднюється щомісяця на Офіційному веб-порталі ДФС України (sfs.gov.ua) та на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних (data.gov.ua), відтак є відкритою та дає можливість замовнику перевірити наявність/відсутність в учасника податкової заборгованості.

Таким чином, вимагання замовником таких відомостей від учасників процедури закупівлі також не є обов`язковим, а тому позивач правомірно не включив до тендерної документації вимоги щодо надання учасниками інформації про відсутність підстав, визначених частиною другою статті 17 Закону №922-VIII.

З огляду на викладене суд дійшов висновку про невідповідність спірного висновку відповідача, як акта індивідуальної дії, критеріям обґрунтованості та вмотивованості, що є підставою для визнання протиправним та скасування висновку відповідача про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2018-07-27-000787-а.

Суд при вирішенні даного спору враховує необхідність чіткого дотримання учасниками публічних закупівель вимог, визначених замовником у тендерній документації. В той же час, відповідні дії замовника при оцінці тендерних пропозицій не повинні утворювати порушення принципів здійснення державних закупівель, визначених статтею 5 Закону №922-VIII.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач як суб`єкт владних повноважень, не надав суду достатніх беззаперечних доказів на обґрунтування своєї позиції, не довів наявності правопорушення позивача у сфері публічних закупівель, а тому приймаючи оскаржуваний висновок, діяв протиправно, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття такого рішення, непропорційно, зокрема без дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи, і цілями, на досягнення яких спрямоване таке рішення.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ДП «Укрметртестстандарт» підлягають до задоволення.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь ДП «Укрметртестстандарт» слід стягнути судовий збір в сумі 1921,00 грн, сплачений відповідно до платіжного доручення від 24.01.2019 №238 (а.с.2).

Керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Закону України «Про публічні закупівлі», суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 17.01.2019 №3.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України на користь Державного підприємства «Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів» судові витрати у розмірі 1921,00 грн (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна грн 00 коп.).

Рішення набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 255 КАС України, та може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Державне підприємство «Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів» (03143, м.Київ, вул.Метрологічна, 4, ).

Відповідач: Державна аудиторська служба України (04070, м.Київ, вул.Петра Сагайдачного, 4, код ЄДРПОУ 40165856).

Головуючий-суддя Н.Б.Плахтій