Справа № 440/1697/25
Суддя: І.С. Шевяков
Дата ухвалення: 2025-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2025 року м. ПолтаваСправа №440/1697/25

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Шевякова І.С. розглянув у письмовому провадженні справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Оіл Енерджи Плюс" до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправним та скасування рішення.

Позовні вимоги:

визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області про відповідність/невідповідність платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку №6030 від 30.01.2025 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Оіл Енерджи Плюс" критеріям ризиковості платника, на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку;

зобов`язати Головне управління ДПС у Полтавській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Оіл Енерджи Плюс" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Під час розгляду справи суд

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальності "Оіл Енерджи Плюс" (далі також позивач, ТОВ "Оіл Енерджи Плюс") звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС України у Полтавській області (далі також відповідач, ГУ ДПС У Полтавській області) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою від 17.02.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за цим позовом.

Аргументи учасників справи

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що оскаржуване рішення вважає безпідставним, оскільки відповідачем не наведено належних та допустимих доказів в підтвердження інформації про здійснення позивачем ризикових операцій. Крім того, позивач вказує, що в оскаржуваному рішенні не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції.

Встановленню відповідності платника податку на додану вартість критеріям ризиковості має передувати здійснення останнім конкретної ризикової господарської операції (відповідних відомостей щодо якої ДПС не надано), але у жодному разі не загальна інформація податкового органу щодо підприємства.

Віднесення ТОВ "Оіл Енерджи Плюс" до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські стосунки із платниками податків, по відношенню до яких податковим органом прийнято рішення про відповідність останніх критеріям ризиковості, на думку позивача, є неспроможним аргументом, адже поширення на позивача "ризиковості" через відносини з іншими "ризиковими" платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства, принципу індивідуальної відповідальності. Зокрема, настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків.

З урахуванням наведеного позивач вважає, що рішення є протиправним та підлягає скасуванню, а позовні вимоги задоволенню в повному обсязі.

05.03.2025 до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача просила у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі, посилаючись на правомірність та обґрунтованість оскаржуваного рішення. Пояснювала, що підставою відповідності платника податку критеріям ризиковості є пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме як учасник схеми використання та розповсюдження ймовірно ризикового податкового кредиту з податку на додану вартість.

Згідно інформації, яка міститься в інформаційних pecypcax ДПС, встановлено, що ТОВ "Оіл Енерджи Плюс" (43380525) мас основний вид діяльності оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами.

Згідно повідомлення за формою № 20-ОПП задекларовано офіс та автомобіль. За даними фінансової звітності малого підприємства станом на 31.12.2023 первісна вартість основних фондів складала лише 19,8 тис.грн., вартість запасів - 12739,6 тис.грн. Згідно ЄРПН, відсутні податкові накладні на придбання послуг оренди чи зберігання ТМЦ.

Відповідно до звіту за формою 4 ДФ у червні 2024 кількість найманих працівників - 4 особи, середня заробітна плата - 6580 грн.

За даними податкової декларації з податку на додану вартість за 8 міс. 2024 задекларовано обсяг постачання на митній території 19650,5 тис.грн., нараховано до сплати 0,8 тис.грн. ІІДВ, податкова ефективність - 0,004%; за серпень 2024 задекларовано від`ємне значення (р. 21)в сумі 9,0 тис.грн. До складу податкового кредиту декларації по ПДВ за квітень та травень 2024 включено податкові накладні датою виписки січень 2022 на придбання ПММ на суму ПДВ 3938,2 тис.грн, від ТОВ «САНСЕТ-ТРАНС ЛІМІТЕД» (44279796), який перебуває в переліку ризикових платників податків з 14.07.2022.

За даними ЄРПН у квітні - травні 2024 реалізовано товар номенклатури "конденсат газовий стабілізований природний, код УКТ ЗЕД ", "суміш парафінових вуглеводнів стабілізована код УКТ ЗЕД 270900", "абсорбент газоконденсатний Марки А ТУ У 23919929,011-2000, код УКТ ЗЕД ", "суміш вуглеводнів. Бензино-лігроїнова фракція ( код УКТ ЗЕД 2709 00 90 00 )", "сольвент кам`яновугільний марки Б (УКТ ЗЕД )", "розчинник складний органічний код УКТ ЗЕД ) контрагенту ТОВ "ХІМАРТ ТРЕЙД" (45211194, 1325, ОВД: діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту), який включений до переліку ризикових платників податків 17.05.2024. Питома вага податкових зобов`язань, сформованих з ризиковим контрагентом складає 100%.

За підсумками обговорення зазначеної інформації, члени комісії ухвалили (одноголосно) прийняти рішення про відповідність ТОВ "Оіл Енерджи Плюс" п.8 Критеріїв ризиковості платника податку за кодами податкової інформації, відповідно до наказу /(ДПС України від 11.01.2023 №17 «Про затвердження довідника кодів податкової інформації»:

03 - відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

12 - постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

У відповіді на відзив від 07.03.2025 позивач вказував, що всі податкові накладні щодо операцій з постачання та придбання товарів у контрагентів, які віднесені до платників податків, що відповідають критеріям ризиковості, зазначені в Рішенні №40820 від 18.10.2024, подані на реєстрацію більше ніж за 180 днів до дати прийняття оскаржуваного рішення про відповідність критеріям ризиковості. Підтвердженням цьому є дані з електронного кабінету платника податку, а саме:

- Зведений реєстр отриманих ПН/РК за період з 01.06.2024 по 21.01.2025.

- Зведений реєстр виданих ПН/РК за період з 01.06.2024 по 21.01.2025.

Тобто, підстави прийняття оскаржуваного рішення №40820 від 18.10.2024 такі, як:

ненадання документів, що підтверджують взаємовідносини з ризиковими контрагентами, на думку представника позивача, є незаконними, адже при прийнятті рішення про відповідність товариства критеріям ризиковості не можуть бути підставою для прийняття такого рішення операції, відображені у податкових накладних за період, що перевищує 180 днів до прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості.

До того ж, щодо підстави, за якою позивача віднесли до переліку ризикових платників податків, як постачання та придбання товарів у платників податків, щодо яких прийнято рішення про відповідність їх критеріям ризиковості, то Верховний Суд неодноразово висловлювався про незаконність такої підстави.

Представник позивача пояснював, що підприємство не має у себе на балансі власних вантажних транспортних засобів. Для доставки товару підприємство замовляє у контрагентів-перевізників послуги з перевезення нафтопродуктів спеціалізованими транспортними засобами після укладання відповідної угоди про постачання-придбання товару з контрагентами. Доставка товару здійснюється автотранспортом покупця, або замовленим транспортом у перевізників.

Стверджував, що для здійснення діяльності з купівлі-продажу товару не є необхідною велика кількість матеріальних ресурсів, адже не здійснюється виробництво продукції. Достатньо укладених Договорів про надання послуг перевезення, зберігання і т.д. Вказане зменшує витрати та, відповідно, збільшує економічну доцільність діяльності.

Крім того, представник позивача зауважував, що взаємовідносини позивача з ТОВ "Хімарт Трейд" мали місце у період з 24.04.2024 по 02.05.2024, тоді, коли ТОВ "Хімарт Трейд" не було віднесено до платників податку, який відповідає критеріям ризиковості платника податку. Рішення, яким ТОВ "Хімарт Трейд" віднесено до критеріїв ризиковості було прийнято 17.05.2024, що видно безпосередньо з оскаржуваного рішення.

09.05.2025 представником відповідача подано клопотання про долучення доказів, в якому повідомлено про те, що слідчим відділом Управління СБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000004 від 17.02.2023.

12.05.2025 до суду надійшли додаткові пояснення, в яких представник позивача наголошував на тому, що адміністративний суд під час перевірки правомірності рішення суб`єкта владних повноважень повинен надати правову оцінку тим обставинам, які стали підставою для його прийняття та наведені безпосередньо у цьому рішенні, а не тим, які в подальшому були виявлені суб`єктом владних повноважень для доведення правомірності ("виправдання") свого рішення (п.68 постанови ВС від 17.12.2018р. по справі №509/4156/15-а (адміністративне провадження №К/9901/7504/18)).

Зауважував, що тільки вирок суду, який набрав законної сили і в якому вказано про конкретні операції між визначеними контрагентами має доказове значення.

Справу розглянуто судом за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Обставини справи, встановлені судом

ТОВ "Оіл Енерджи Плюс" зареєстровано у якості є юридичної особи, код ЄДРПОУ 43380525. Основним видом діяльності підприємства (КВЕД) є: 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними нафтопродуктами /а.с. 24/./

Рішенням засідання Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області про відповідність/невідповідність платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку ТОВ "Оіл Енерджи Плюс" було включено до переліку ризикових платників відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 "Про затвердження порядку з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" /а.с. 23/.

Не погодившись із рішенням,21.01.2025 підприємство направило до контролюючого органу пояснення та копії документів щодо невідповідності останнього критеріям ризиковості платника податку /а.с. 14-22/.

У поясненнях /а.с. 15-22/ позивач зазначив, що ТОВ "Оіл Енерджи Плюс" орендує офісне приміщення у ФОП ОСОБА_1 на підставі Договору оренди №АП-4-2023 від 01.04.2023 за адресою: місто Кременчук, проїзд Галузевий, 70 про що була подана відомість за формою 20-ОПП та виставлені акти надання послуг та рахунки на оплату за оренду:

Рахунок на оплату №44 від 31.03.2024;

Рахунок на оплату №106 від 30.06.2024;

Рахунок на оплату№166 від 30.09.2024;

Рахунок на оплату №246 від 31.12.2024;

Акт надання послуг №44 від 31.03.2024;

Акт надання послуг №106 від 30.06.2024;

Акт надання послуг №166 від 30.09.2024;

Акт надання послуг №246 від 31.12.2024;

Акт звірки взаємних розрахунків за 2024 рік.

Станом на 31.12.2024 заборгованість на користь ФОП ОСОБА_1 5000,00 грн. Оплата згідно платіжних інструкцій: №38 від 03.06.2024, №51 від 03.07.2024, №77 від 07.10.2024 та виписок банку за відповідні дати.

Окрім того, ТОВ "Оіл Енерджи Плюс" має укладений Договір відповідального зберігання №1 від 02.01.2022 з ТОВ "АФІНА-М" ().

ТОВ "Оіл Енерджи Плюс" на даний час не має залишків нереалізованих товарів.

Крім того, всі податкові накладні щодо операцій з постачання та придбання товарів у контрагентів, які віднесені до платників податків, що відповідають критеріям ризиковості, зазначені в Рішенні №40820 від 18.10.2024, подані на реєстрацію більше ніж за 180 днів до дати прийняття оскаржуваного рішення про відповідність критеріям ризиковості. Підтвердженням цьому є дані з електронного кабінету платника податку, а саме:

- Зведений реєстр отриманих ПН/РК за період з 01.06.2024 по 21.01.2025.

- Зведений реєстр виданих ПН/РК за період з 01.06.2024 по 21.01.2025.

Тобто, підстави прийняття оскаржуваного рішення №40820 від 18.10.2024 такі, як ненадання документів, що підтверджують взаємовідносини з ризиковими контрагентами представника позивача, є незаконними, адже при прийнятті рішення про відповідність товариства критеріям ризиковості не можуть бути підставою для прийняття такого рішення операції, відображені у податкових накладних за період, що перевищує 180 днів до прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості.

За наслідками розгляду вказаних пояснень Комісією ГУДПС прийнято рішення від 30.01.2025 №6030, яким ТОВ "Оіл Енерджи Плюс" було включено до переліку ризикових платників відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податків.

Рішенням засідання Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області про відповідність/невідповідність платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку ТОВ "Оіл Енерджи Плюс" було включено до переліку ризикових платників відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 "Про затвердження порядку з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" /а.с. 13/.

У графі "У разі відповідності вимогам пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку зазначається код (коди) податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку" зазначено:

03 - відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

12 - постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку /а.с. 13. зворотній бік/.

Крім того, у графі "Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку" зазначено:

тип інформації - постачання; період здійснення господарської операції - з 24.04.2024 по 02.05.2024, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - 45211194, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 17.05.2024;

тип інформації - постачання; період здійснення господарської операції - з 24.04.2024 по 02.05.2024, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - 45211194, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 17.05.2024;

тип інформації - постачання; період здійснення господарської операції - з 28.04.2024 по 28.04.2024, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - , податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - 45211194, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 17.05.2024.

Також, у графі "Ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку" зазначено: Питома вага податкових зобов`язань, сформованих на ризикового контрагента ТОВ "Хімарт Трейд" складає 100%. Платником не надано документи щодо підтвердження господарських операцій по взаємовідносинах з ТОВ "Хімарт Трейд". Реалізований у квітні - травні 2024 товар номенклатури - "конденсат газовий стабілізований природний, код УКТ ЗЕД ", "суміш парафінових вуглеводнів стабілізована код УКТ ЗЕД 270900", "абсорбент газоконденсатний Марки А ТУ У 23919929,011-2000, код УКТ ЗЕД ", "суміш вуглеводнів. Бензино-лігроїнова фракція (код УКТЗЕД )", "сольвент кам`яновугільний марки Б (УКТ ЗЕД )", "розчинник складний органічний код УКТ ЗЕД ) був придбаний у 2022 році, проте, згідно ЄРПН, за період 2022-2024 рр. відсутні подані на реєстрацію податкові накладні на придбання послуг оренди резервуарів чи зберігання ТМЦ; ТОВ "ОІЛ ЕНЕРДЖИ ПЛЮС" також документально не підтверджено зберігання ТМЦ.

Не погодившись із правомірністю рішення відповідача в частині висновку про відповідність ТОВ "Оіл Енерджи Плюс" пункту 8 Критеріїв ризиковості, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує таке.

Норми права, які підлягають застосуванню

Правовідносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема щодо визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядку їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства урегульовані Податковим кодексом України (надалі - ПК України).

Підпунктом 20.1.45 статті 20 ПК України встановлено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Відповідно до пункту 61.1 статті 61 ПК України, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з підпунктом 62.1.2 статті 62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до пункту 71.1 статті 71 ПК України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Статтею 74 ПК України визначено, що податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.

Згідно з абз. 1 пункту 201.1 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" від 11.12.2019 №1165 (набрала чинності 01.02.2020), якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок №1165).

Пунктом 1 Порядку №1165 встановлено, що цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Так, за змістом пункту 2 Порядку №1165, автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Згідно з пунктом 5 Порядку №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку.

Податкова накладна / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.

Відповідно до пункту 6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

При цьому не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає на період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Якщо за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в такому рішенні зазначається:

актуальна інформація щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та ризикових операцій, відображених у попередньому рішенні про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту;

інформація щодо операцій, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування, дата подання для реєстрації в Реєстрі яких не раніше 180 днів до дати прийняття попереднього рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту.

У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що:

виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку;

відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.

Рішення про відповідність/невідповідність критеріям ризиковості платника податку набирає чинності у день засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 1 до Порядку №1165 визначено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, відповідно до пункту 8 яких одним з таких критеріїв є обставини наявності у контролюючих органів податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній / розрахунку коригування.

Висновки щодо правозастосування

Критерії ризиковості платника податків на додану вартість викладено у Додатку 1 до Порядку №1165, відповідно до яких таким критерієм є, зокрема:

"пункт 8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

довідник кодів податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті ДПС".

Додатком 4 до Порядку №1165 затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку зазначається код (коди) податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

З метою реалізації вимог абзацу другого пункту 8 додатка 1 до Порядку №1165 наказом Державної податкової служби України від 11.01.2023 №17 затверджено довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, зокрема:

03 - відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

12 - постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Підставою для прийняття Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС у Полтавській області оскаржуваного рішення, слугувала відповідність позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку у зв`язку із наявністю наступної податкової інформації: Код 03, 12.

Разом з тим, суд зауважує, що у ході розгляду справи відповідачем не надано жодних доказів, які б досліджувалися на засіданні комісії та які б слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення про включення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, зокрема недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податкові накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції); придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого (их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

В оскаржуваному рішенні комісії ГУ ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН зазначено про придбання та постачання суб`єкту господарювання з кодом 45211194.

При цьому, матеріалами справи підтверджено, що реалізація та придбання позивачем товарів відбулись у період з 24.04.2024 по 02.05.2024, а лише 17.05.2024 ТОВ "Хімарт Трейд" визнано ризиковим контрагентом.

ТОВ "Хімарт Трейд" () не було ризиковим підприємством на дату підписання договорів постачання, а також з 24.04.2024 по 02.05.2024.

Щодо ненадання позивачем доказів зберігання ТМЦ, суд звертає увагу відповідача на таке.

У своїх письмових поясненнях від 21.01.2025 позивач зазначив, що ТОВ "Оіл Енерджи Плюс" має укладений Договір відповідального зберігання №1 від 02.01.2022 з ТОВ "АФІНА-М" () /а.с. 58/. Підприємство не має у себе на балансі власних вантажних транспортних засобів. Для доставки товару підприємство замовляє у контрагентів-перевізників послуги з перевезення нафтопродуктів спеціалізованими транспортними засобами після укладання відповідної угоди про постачання-придбання товару з контрагентами. Доставка товару здійснюється автотранспортом покупця, або замовленим транспортом у перевізників.

Крім того, судом враховано пояснення представника позивача, викладені у відповіді на відзив, що для здійснення діяльності з купівлі-продажу товару не є необхідною велика кількість матеріальних ресурсів, адже не здійснюється виробництво продукції. Достатньо укладених Договорів про надання послуг перевезення, зберігання і т.д. Вказане зменшує витрати та, відповідно, збільшує економічну доцільність діяльності.

Суд звертає увагу на те, що абзацом 10 пункту 6 Порядку № 1165 визначено, що не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає на період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Наведене положення жодним чином не свідчить про те, що останні 180 календарних днів і надходження негативної податкової інформації є самостійною підставою для прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. Навпаки зазначена норма пов`язує прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку із розглядом конкретної операції, яка відображена у податковій накладній/розрахунку коригування.

Посилання відповідача на наявність відкритого кримінального провадження суд визнає недоречними, оскільки такі твердження не були покладені в основу спірного рішення.

Окрім того, аналізуючи норми Порядку №1165, слід дійти висновку, що законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання підприємством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.06.2022 у справі №640/6130/20 та в силу приписів ч.5ст.242 КАС України враховується судом при вирішенні даного спору.

Разом з тим, суду не надано доказів, які б вказували на наявність ознак ризиковості здійснення операцій у певній поданій на реєстрацію податковій накладній, що зумовило б включення товариства до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Таким чином, віднесення платника податку до ризикових відповідачем проведено всупереч вимог Порядку №1165.

Суд зазначає, що контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС.

Здійснюючи такий моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням Податкового кодексу України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг, дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Отже, комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

У зв`язку з наведеним, суд доходить висновку про те, що відповідач не довів наявність обґрунтованих підстав для віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості.

Будь-яких доказів на підтвердження того, що комісія контролюючого органу перевіряла подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні), в порядку, визначеному приписами Порядку №1165, відповідачем суду не надано.

Суд звертає увагу на те, що податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.

Будь-яка податкова інформація, зокрема, надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону.

Така позиція підтримується Верховним Судом, про що свідчить правовий висновок останнього, викладений у постановах від 02.04.2020 по справі №160/93/19, від 04.06.2020 по справі №340/422/19 та від 16.04.2021 по справі №813/1301/15.

Податковий орган не надав жодних доказів на підтвердження того, що позивачем було порушено податкове законодавство, а також не зазначено інших обставин, які могли б свідчити про порушення останнім законодавства України.

Верховний Суд у постанові від 22.07.2021 по справі №520/480/20 вказав, що саме лише посилання контролюючого органу про те, що аналіз діяльності товариства свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних, а також мінімізації платежів до бюджету, без належного обґрунтування і документального підтвердження, не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Висновок контролюючого органу про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку ґрунтується на тому, що серед контрагентів позивача є суб`єкти господарювання, які включені до переліку ризикових.

Тобто негативна податкова інформація стосується не господарської діяльності позивача, а його контрагента.

Судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, яка передбачає економічну виправданість дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, та достовірність у бухгалтерській та податковій звітності платника.

Зазначена правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 23.07.2020 у справі №240/6806/17.

Позивач не може нести відповідальність за невиконання його контрагентами своїх зобов`язань, адже поняття "добросовісний платник", яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а саме, платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може володіти інформацією відносно виконання контрагентом податкових зобов`язань. А відтак, за умови невстановлення податковим органом наявності обставин, які б могли свідчити про узгодженість дій позивача та його постачальників для одержання товариством незаконної податкової вигоди, останнє не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу.

Відповідний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 01.11.2023 у справі №520/14316/19.

Водночас, позивач з метою спростування сумнівів та доводів контролюючого органу в реальності здійснених ним господарських операцій, припущень щодо ризиковості його фінансово-господарської діяльності подав до суду документи на підтвердження здійснення господарських операцій, та добросовісності його як платника податку.

Крім того, суд вважає необґрунтованими посилання відповідача на те, що спірне рішення про визначення ТОВ "Оіл Енерджи Плюс" таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, не створює для позивача жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжує для нього юридичних наслідків.

Наслідком прийняття відповідачем спірного рішення та внесення платника податку до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, може бути зупинення в автоматичному порядку реєстрації всіх без виключення поданих позивачем податкових накладних/розрахунків коригування, а також прийняття у подальшому рішень про відмову у такій реєстрації, що фактично позбавляє можливості платника податків належним чином здійснювати свою господарську діяльність.

При цьому право на оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника визначене в нормі пункту 6 Порядку №1165, за яким у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Право на звернення до суду також передбачене в затвердженій формі рішення (додаток 4 до Порядку № 1165), а саме "Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 05.01.2021 у справі №640/11321/20.

Враховуючи наведене, рішення відповідача від 30.01.2025 №6030 є протиправним та підлягає скасуванню.

Що стосується вимог з приводу виключення позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до абзацу тридцять першого п.6 Порядку №1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

За таких обставин, зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту його порушеного права.

Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Відтак, адміністративний позов також підлягає задоволенню у цій частині.

Згідно пунктів 3), 10) частини другої статті 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Відтак, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, а також керуючись положеннями частини другої статті 9 КАС України, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправним та скасування рішення Комісії ГУ ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПП від 30.01.2025 №6030 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника та зобов`язання ГУ ДПС у Полтавській області виключити позивача з переліку ризикових платників податку на додану вартість.

Отже, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат

Згідно зі частиною першою статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Разом із цим, як визначено частиною восьмою цієї статті, у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 3028,00 грн, що підтверджено платіжними дорученнями.

Отже, судовий збір належить стягнути у повному обсязі за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Полтавській області.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальності "Оіл Енерджи Плюс" (проїзд Галузевий, б.70, м. Кременчук, Полтавська область ) до Головного управління ДПС у Полтавській області (вул. Європейська, 4, м. Полтава, Полтавська область код ЄДРПОУ ВП 44057192) про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПП від 30.01.2025 №6030 про відповідність платника податку Товариства з обмеженою відповідальності "Оіл Енерджи Плюс" критеріям ризиковості платника податків.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Полтавській області виключити Товариства з обмеженою відповідальності "Оіл Енерджи Плюс" (проїзд Галузевий, б. 70, м. Кременчук, Полтавська область ) з переліку ризикових платників податку на додану вартість.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальності "Оіл Енерджи Плюс" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Полтавській області витрати зі сплати судового збору у розмірі 3028,00 грн (три тисячі двадцять вісім гривень нуль копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.С. Шевяков