Справа № 520/1398/25
Суддя: Спаскін О.А.
Дата ухвалення: 2025-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2025 р. Справа № 520/1398/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Спаскіна О.А.,

Суддів: Калиновського В.А. , Присяжнюк О.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Північного міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.07.2025, головуючий суддя І інстанції: Супрун Ю.О., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 07.07.25 по справі № 520/1398/25

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Родоніт-Р"

до Північного міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «Родоніт-Р», звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Північно міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому просило:

- визнати протиправними та скасувати Рішення щодо можливості виконання платником податків свого податкового обов`язку № 121/35-00-04-03-38 від 27.12.2024;

- зобов`язати Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків прийняти Рішення, щодо неможливості своєчасного виконання платником податків Товариство з обмеженою відповідальністю «Родоніт-Р» (61121, Харківська обл., місто Харків, вул. Владислава Зубенка, буд. 31-А, ) свого податкового обов`язку.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 07 липня 2025 року позов задоволено.

Визнано протиправними та скасовано Рішення щодо можливості виконання платником податків свого податкового обов`язку № 121/35-00-04-03-38 від 27.12.2024;

Зобов`язано Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків (вул. Благовіщенська, буд. 30, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61052, ) прийняти Рішення, щодо неможливості своєчасного виконання платником податків Товариство з обмеженою відповідальністю «Родоніт-Р» (61121, Харківська обл., місто Харків, вул. Владислава Зубенка, буд. 31-А, ) свого податкового обов`язку.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (вул. Благовіщенська, буд. 30, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61052, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Родоніт-Р» (вул. Владислава Зубенка, буд. 31-А, м. Харків, 61121, ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) гривні 40 копійок.

Відповідач, Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків, не погодившись з даним рішенням суду, подало апеляційну скаргу, в якій просило скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що приймаючи зазначене рішення суд першої інстанції дійшов до помилкових висновків, які призвели до неправильного вирішення справи, неповно з`ясував всі обставини справи, що мають значення при вирішенні спору, невірно застосував до спірних правовідносин вимоги матеріального та процесуального права.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому наполягав на законності судового рішення та просив залишити його без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними в справі матеріалами.

Суд, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, вважає, що вимоги апеляційної скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судовим розглядом встановлено, що 29.09.2022 ТОВ «Родоніт-Р» звернулось до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків з Заявою № 354 про неможливість виконання податкового обов`язку.

Окреслена заява вмотивована тим, що 06.03.2022 та 27.03.2022 внаслідок обстрілів м. Харкова та потрапляння снарядів стались пожежі в приміщеннях, що використовувались ТОВ «Родоніт-Р», що призвело до повного знищення документації та серверного обладнання.

Зазначено, що на серверному обладнанні містились електронні бази підприємства та необхідне програмне забезпечення.

Через постійні обстріли доступ до вказаних приміщень був обмежений, а внаслідок знеструмлення електромереж та припинення надання послуг інтернету діяльність офісу компанії обмежено.

З метою підтвердження наведених обставин підприємством надано контролюючому органу наступні документи: копію акта про пожежу від 07.03.2022 та додатка до нього від 28.09.2022; копію акта про пожежу від 27.03.2022 та додатка до нього від 23.09.2022; копію майнової заяви ТОВ «Родоніт-Р» від 22.09.2022; копію наказу про створення комісії для встановлення переліку відсутніх документів та розслідування причин їх знищення від 08.09.2022 № 58; копію акта комісії про встановлення переліку відсутніх документів та розслідування причин їх знищення № б/н від 28.09.2022.

В Заяві № 354 ТОВ «Родоніт-Р» вказано перелік податкових обов`язків, які неможливо виконати, та відповідний період, а саме:

- своєчасна реєстрація податкових накладних за період з лютого по серпень 2022 року;- своєчасна подача звітних податкових декларацій з податку на додану вартість (надалі за текстом - ПДВ) та сплата ПДВ за період з лютого по серпень 2022 року;

- своєчасна подача звітності за період І квартал та півріччя: Ф.1 Баланс, Ф.2 Звіт про фінансові результати;

- своєчасна подача звітності за І квартал та півріччя та сплата податків: податкова декларація з податку на прибуток підприємств за І квартал, півріччя;

- своєчасна подача звітності та сплата податків з лютого по серпень 2022 року: декларація з акцизного податку;

- своєчасна подача статистичної звітності (щомісячна, щоквартальна) за період 9 місяців 2022 року.

Податковим органом 19.10.2022 за результатами розгляду Заяви №354 Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків прийнято рішення №1529 щодо можливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку, на підставі того, що згідно з інформаційними базами ДПС України.

Податковим органом встановлено, що відповідно до ст. 16 «Обов`язки платників податків» ПК України ТОВ «Родоніт-Р» () протягом 2022 року виконує податкові обов`язки платника податку, а саме: подає податкову звітність (річна податкова звітність за 2021 рік, щомісячна, квартальна); здійснює реєстрацію податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідно до Системи обліку даних реєстраторів розрахункових операцій здійснює роздрібну реалізацію товарів; звітує по податках (зборах) та своєчасно сплачує нараховані суми грошових зобов`язань, податковий борг відсутній; здійснює нарахування та виплату заробітної плати працівникам підприємства з виплатою податків.

Крім того, 01.11.2022 ТОВ «Родоніт-Р» отримано податкове повідомлення-рішення №157/ від 25.10.2022 винесене на підставі Акту №120/35-00-04-03 14/42568442 від 20.09.2022 камеральної перевірки даних, у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ «Родоніт-Р», , в податкових деклараціях з податку на додану вартість за лютий - травень 2022 року.

У березні 2023 року ТОВ «Родоніт-Р» звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому, просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення щодо можливості виконання платником податків свого податкового обов`язку від 19.10.2022 № 1529/6/35-0;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 25.10.2022№ 157/.

Харківський окружний адміністративний суд рішенням від 17.08.2023 по справі №520/5995/23 у задоволенні адміністративного позову відмовив.

Другий апеляційний адміністративний суд постановою від 30.11.2023 по справі №520/5995/23 апеляційну скаргу ТОВ «Родоніт-Р» задовольнив.

Скасував рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.08.2023 та ухвалив нове рішення про задоволення позову.

Другий апеляційний адміністративний суд постановою від 30.11.2023 по справі №520/5995/23, визнав протиправними та скасував рішення щодо можливості виконання платником податків свого податкового обов`язку № 1529/6/35-0 від 19.10.2022.

Постановою Верховного Суду від 07.11.2024 по справі №520/5995/23 касаційну скаргу Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків задоволено частково.

Постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 30.11.2023, змінено, виклавши її мотивувальну частину в редакції цієї постанови та доповнивши резолютивну частину абзацом наступного змісту:

«Зобов`язати Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків повторно розглянути заяву вих. № 354 від 29.09.2022 про неможливість виконання податкового обов`язку, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «Родоніт-Р», з урахуванням висновків суду».

В іншій частині постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 30.11.2023 залишено без змін.

На виконання постанови Верховного Суду від 07.11.2024 по справі №520/5995/23 Північним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків винесено попереднє рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку від 26.11.224 №112/35-00-04-03-38, в якому запропоновано ТОВ «Родоніт-Р» додаткові документи.

ТОВ «Родоніт-Р» 09.12.2024 з метою підтвердження зазначених у заяві вих. № 354 від 29.09.2022 підстав неможливості виконання платником податків податкових зобов`язань листом № 09/12, надало до податкового органу пояснення з додатками, а саме: Повідомлення ХРУП №2 від 14.09.2022; Повідомлення ХРУП №3 від 14.09.2022; Витяг з ЄРДР від 04.05.2022; Витяг з ЄРДР від 29.11.2022; Акт про встановлення переліку відсутніх документів та розслідування причин їх знищення від 28.09.2022; Запит інтернет провайдеру; Лист щодо якості надання інтернет послуг; Відповідь АТ «Харківобленерго»; Реєстри операцій за період з 01.02.2022 по 29.09.2022.

Проте податковим органом - Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків прийнято рішення щодо можливості виконання платником податків свого податкового обов`язку № 121/35-00-04-03-38 від 27.12.2024.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням щодо можливості своєчасного виконання платником податків ТОВ «Родоніт-Р» свого податкового обов`язку , позивач оскаржив його до суду першої інстанції.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості позовних вимог та не доведеності відповідачем правомірності прийнятого ним рішення.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулюються Податковим кодексом України №2755-VI від 02.12.2010.

Відповідно до ст.16 Податкового кодексу України платників податків зобов`язано, зокрема, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів; сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

У зв`язку з оголошенням в Україні воєнного стану Указом Президента України №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", з метою забезпечення прав і обов`язків платників податків протягом цього періоду, Законом України від 03.03.2022 №2118-IX "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану", який набрав чинності 07.07.2022, доповнено підрозділ 10 розділ XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України п.69, згідно з яким установлено тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, здійснювати справляння податків і зборів з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті, який підлягає застосуванню у редакції на час виникнення спірних правовідносин.

Згідно з підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої п.46.2 ст.46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 №225 затверджено Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України.

Відповідно до п.1 розділу ІІ Порядку №225 до платників податків/податкових агентів, які не можуть виконувати податкові обов`язки, передбачені Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються правила для підтвердження можливості чи неможливості виконання платником такого обов`язку, передбачені цим Порядком.

Підставами неможливості виконання платниками податків-юридичними особами та їх відокремленими підрозділами податкових обов`язків (у тому числі обов`язків податкових агентів) є:

1) втрата (знищення чи зіпсуття) первинних документів, комп`ютерного та іншого обладнання внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації;

2) неможливість використати чи вивезти документи, комп`ютерне та інше обладнання внаслідок ведення бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації;

3) використання чи вивезення документів, комп`ютерного або іншого обладнання, пов`язане з ризиком для життя чи здоров`я посадової особи платника податків або неможливе у зв`язку з встановленням уповноваженими органами державної влади відповідно до закону в умовах воєнного стану заборон та/або обмежень;

4) можливість витоку інформації щодо обсягів та місць зберігання пального або спирту етилового та їх знищення надалі внаслідок складання та реєстрації акцизних накладних, та/або подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, та/або подання заявки на переміщення пального або спирту етилового транспортними засобами, що не є акцизними складами пересувними тощо (виключно в частині виконання визначених цим абзацом обов`язків);

5) відсутність у платника податків інших посадових осіб, уповноважених відповідно до законодавства нараховувати, стягувати та вносити до бюджету податки, збори, а також вести бухгалтерський облік, складати та подавати податкову та фінансову звітність, відсутність можливості у власника призначити таких посадових осіб за умови відсутності у такого платника податків об`єктів оподаткування, або показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу, може бути пов`язана з такими обставинами:

- посадова особа є одночасно одним із власників юридичної особи за умови, що відсутність такого співвласника (акціонера, учасника, засновника) унеможливлює прийняття рішення про призначення на постійній або тимчасовій основі іншої посадової особи;

- юридична особа заснована на власності окремої фізичної особи, яка одночасно є єдиною посадовою особою такої юридичної особи.

6) перебування (податкова адреса платника податків та/або фактичне знаходження/знаходження виробничих потужностей тощо) на території населеного пункту, у якому ведуться воєнні (бойові) дії, який (які) знаходиться в оточенні (блокуванні) або тимчасово окупований збройними формуваннями Російської Федерації;

7) інші обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини), підтверджені документально.

Відповідно до п.3 розділу II Порядку №225 до платників податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, які на дату набрання чинності цим Порядком мають можливість подати до контролюючого органу заяву та документи (копії документів), інформацію про відсутність можливості виконання податкових обов`язків, застосовуються такі правила.

У разі неможливості виконання платником податків податкового обов`язку, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, платник податків подає не пізніше 30 вересня 2022 року заяву про відсутність такої можливості (крім виконання обов`язку щодо реєстрації акцизних накладних та/або подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, та/або подання заявки на переміщення пального або спирту етилового транспортними засобами, що не є акцизними складами пересувними тощо) разом з вичерпним переліком документів (копій документів), інформації, які передбачені Переліком документів, що підтверджують неможливість платника податків-юридичної особи, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року №225 або Переліком документів, що підтверджують неможливість платника податків-фізичної особи, зокрема самозайнятої особи, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року №225 (далі - Переліки документів) до контролюючого органу в порядку передбаченому пунктом 8 цього розділу.

Заява має містити: повне найменування платника податків згідно з реєстраційними документами або прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) платника податків; код платника податків згідно з Єдиним державним реєстром підприємств та організацій України або податковий номер; реєстраційний номер облікової картки платника податків або серію (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); податкову адресу платника податків; найменування контролюючого органу, до якого подається заява; дату подання заяви; чітке та стисле обґрунтування підстав для підтвердження неможливості виконання платником податків податкових обов`язків з посиланням на документальне підтвердження викладених фактів; вичерпний перелік додатків із зазначенням кількості сторінок кожного документа, їх повної назви та реквізитів (дата, номер, найменування органу, що видав документ); які саме податкові обов`язки не мав/не має можливості виконати платник податків; інформацію про податкові періоди, за які неможливо виконувати податкові обов`язки, або інформацію щодо обставин, пов`язаних з проведенням воєнних (бойових) дій, терористичними актами, диверсіями або іншими обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), спричиненими військовою агресією Російської Федерації, тимчасовою окупацією збройними формуваннями Російської Федерації; підписи платника податку-фізичної особи або посадових осіб платника податку, засвідчені печаткою платника податку (за наявності).

До переліку документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 №225, включено:

1. Акт, що засвідчує факт пожежі, складений відповідно до вимог пункту 7 Порядку обліку пожеж та їх наслідків, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.12.2003 №2030.

2. Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, у разі його знищення відповідно до Порядку надання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.06.2019 №599).

3. Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, що засвідчує факт реєстрації відомостей про кримінальне правопорушення, отриманий у порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України, у разі викрадення основних засобів або руйнування/втрати майна.

4. Інші документи, складені відповідно до вимог підп.14, 15 п.2 Порядку визначення шкоди та збитків, завданих Україні внаслідок збройної агресії Російської Федерації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.03.2022 №326.

5. Документ, що підтверджує відсутність коштів на банківських рахунках платника податків (виписка з рахунків клієнта банку на дату подання до банку розрахункового документа на сплату податків).

6. Копія наказу підприємства про призупинення роботи підприємства та його працівників або встановлення простою в роботі підприємства, викликане обставинами непереборної сили (із зазначенням дати початку і закінчення такого призупинення (за можливості)).

7. Документ або повідомлення оператора поштового зв`язку (вказується посилання на офіційну сторінку оператора, де розміщене таке повідомлення), що підтверджує призупинення функціонування оператора поштового зв`язку та/або об`єктів поштового зв`язку на територіях, на яких ведуться (велися) бойові дії, та територіях, тимчасово окупованих збройними формуваннями Російської Федерації.

8. Документ або повідомлення банку (вказується посилання на офіційну сторінку банку, де розміщене таке повідомлення), що підтверджує призупинення роботи банку або його відокремлених підрозділів та/або платіжних систем у зв`язку із введенням воєнного стану.

9. Копії платіжних доручень (розрахункових та інших документів щодо ініціювання переказу коштів) або їх скріншот (знімок екрану) платника податків на сплату узгоджених сум грошових зобов`язань, податкового боргу, поданих до банку, що залишилися невиконаними, оскільки кошти не були зараховані до бюджету у зв`язку з відключенням банку від системи електронних платежів або порушенням у роботі системи авторизації банку. Надається разом із документом або повідомленням, зазначеним у пункті 8 цього Переліку.

10. Документ або повідомлення (вказується посилання на офіційну сторінку банку, де розміщено таке повідомлення), що підтверджує вимушене призупинення роботи головних управлінь Казначейства у зв`язку з введенням воєнного стану.

11. Повідомлення, що підтверджує аварійне (незаплановане) відключення постачання електроенергії в умовах воєнного стану, суб`єкта господарювання до сфери обслуговування якого належить таке підприємство, зокрема скріншот повідомлення в месенджер (Viber, Telegram тощо) і мобільних додатках.

12. Документ, що підтверджує вимушене відключення надання послуг глобальної мережі Інтернет, пов`язане з введенням воєнного стану, що унеможливило надання податкової звітності в електронній формі (інформаційне повідомлення інтернет-провайдера).

13. Документи, що свідчать про пошкодження, знищення, втрату майна, що знаходиться на балансі підприємства і є об`єктом оподаткування, єдиним джерелом для сплати податків або яке перебуває у податковій заставі (акт про надзвичайну подію, інвентаризаційний опис, протокол інвентаризаційної комісії, підписаний представником територіального органу ДСНС, згідно з якими відбувається відображення таких подій у бухгалтерському обліку та викладаються фактичні події, зазначаються понесені матеріальні втрати (перелік майна, його вартість); заява до правоохоронних органів; акт незалежного оцінювача; наявність страхового полісу, заява про страховий випадок тощо).

14. Документи, що свідчать про акти мародерства, грабежу, рейдерства, захоплення майна та примусове захоплення приміщення (копія заяви до територіального органу внутрішніх справ та документ, виданий відповідним правоохоронним органом щодо реєстрації кримінального провадження тощо).

15. Документи, що свідчать про подання заяви до правоохоронних органів про вчинення кримінального правопорушення та реєстрації кримінального провадження за результатами розгляду такої заяви.

16. Документи, що свідчать про пошкодження, втрату, знищення, зіпсуття документів бухгалтерського обліку або неможливості їх вивезення з територій, на яких ведуться (велися) бойові дії, та на територіях, тимчасово окупованих збройними формуваннями Російської Федерації (інформація про подання до контролюючого органу повідомлення згідно п.44.5 ст.44 гл.1 розд.II Податкового кодексу України, повідомлення про неможливість вивезення первинних документів згідно п.69.28 п.69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України).

17. Подання інформаційного повідомлення про пошкоджене та знищене нерухоме майно внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації, програмними засобами Єдиного державного вебпорталу електронних послуг (Портал Дія).

Відповідно до розділу III Порядку №225, заява платника податків у довільній формі та відповідні документи (копії документів) розглядаються контролюючим органом протягом 20 календарних днів з дня, наступного за днем їх отримання, з можливістю продовження терміну розгляду з урахуванням строку, передбаченого для направлення попереднього рішення. Платники податків надають документ чи кілька документів (копію документа чи документів), інформацію, що можуть бути використані для підтвердження неможливості виконання ними своїх податкових обов`язків.

У разі недостатності документів (копій документів), що підтверджують неможливість виконання у платника податків податкових обов`язків, контролюючий орган направляє попереднє рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку (далі Попереднє рішення) за формою, що додається, з пропозицією щодо надання платником податку конкретних додаткових документів (копій документів) на підтвердження зазначеної у заяві підстави (підстав) неможливості виконання платниками податків податкових обов`язків.

Платник податку може подати до контролюючого органу додаткові документи (копії документів) обґрунтування/пояснення на підтвердження зазначеної у заяві підстави (підстав) неможливості виконання платниками податків податкових обов`язків протягом 10 календарних днів з дня, наступного за днем отримання попереднього рішення.

Якщо платник податку не надав додаткових документів (копій документів), обґрунтувань/пояснень на підтвердження зазначеної у заяві підстави (підстав) неможливості виконання податкових обов`язків, керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення на підставі попередньо поданої платником податків заяви, документів (копій документів) та інформації, що можуть бути використані для підтвердження можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податку своїх податкових обов`язків.

Контролюючий орган у разі потреби може звертатися до компетентних органів щодо додаткового підтвердження обставин, викладених у заяві платника податків та відповідних документах.

При цьому, обов`язок доведення щодо можливості чи неможливості платником податків своєчасно виконати свій податковий обов`язок покладається на контролюючий орган. Контролюючий орган встановлює причинно-наслідковий зв`язок між обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), що сталися в результаті збройної агресії російської федерації, безпосереднім впливом таких обставин саме на такого платника та можливістю виконання ним податкового обов`язку станом на дату, на яку припадає граничний термін виконання такого обов`язку, та керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає вмотивоване рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку (далі Рішення) за формою, що додається.

Отже, виходячи із системного аналізу наведених вище норм слід дійти висновку, що метою встановленої процедури підтвердження платниками податків можливості чи неможливості своєчасного виконання податкового обов`язку щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, тощо, є убезпечення платників податків, які постраждали від збройної агресії російської федерації від негативних наслідків у зв`язку із об`єктивною неможливістю виконати свої податкові обов`язки.

Так, платник податків, який у зв`язку із проведенням бойових дій втратив можливість здійснювати господарську діяльність, отримувати дохід від підприємницької діяльності та/або навіть втратив основні засоби для ведення такої господарської діяльності не може бути притягнутий до відповідальності у зв`язку із невиконанням ним податкових обов`язків.

Разом з тим, для звільнення платника від виконання податкових обов`язків обставини неможливості своєчасного виконання податкового обов`язку повинні бути реальними та об`єктивними, а не формальними.

Платник податків повинен надати вичерпний перелік документів, які підтверджуються виникнення щодо обставин, які унеможливлюють ведення господарської діяльності та виконання податкових обов`язків.

При цьому, залежно від підстави, з якою платник податків пов`язує неможливість виконання податкових обов`язків, у кожному конкретному випадку визначається і перелік документів, які необхідно подати до податкового органу для її підтвердження.

Отже, залежно від підстави, з якої платник податків пов`язує неможливість виконання податкових обов`язків (у тому числі обов`язків податкового агента), у кожному конкретному випадку визначається і перелік документів, які необхідно подати до податкового органу для підтвердження вказаної підстави. Тобто, на підтвердження певної підстави для визнання платника податків таким, що не мав можливості виконувати податковий обов`язок, необхідно надати до податкового органу інформацію, один документ або кілька документів, який/які стосуються та підтверджують саме цю підставу, а не всю сукупність документів, які передбачені у переліку Міністерства фінансів України.

За змістом Порядку №225 головною умовою застосування підстав (критеріїв), за якими платник податків став таким, що не може виконувати свій податковий обов`язок, є те, що вони виникли внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, які спричинені військовою агресією Російської Федерації.

Судом встановлено, що звертаючись із Заявою №354 від 29.09.2022, ТОВ «Родоніт-Р» посилалося на наступні підстави неможливості виконання податкового обов`язку:

- знищення документації та серверного обладнання внаслідок пожеж 06 та 27 березня 2022 року, що стались внаслідок обстрілів російських військових м. Харкова та потрапляння снарядів у приміщення та майно, що використовувалося ТОВ «Родоніт-Р»;

- відсутність доступу до приміщень «Родоніт-Р» для відновлення інформації та документів через постійні обстріли району, де знаходиться офіс компанії;

- постійні знеструмлення електромереж та припинення надання послуг інтернету, та ін.

09.12.2024 з метою підтвердження зазначених у заяві вих. № 354 від 29.09.2022 підстав неможливості виконання платником податків податкових зобов`язань листом №09/12 ТОВ «Родоніт-Р» надало до податкового органу пояснення з додатками, а саме: Повідомлення ХРУП №2 від 14.09.2022; Повідомлення ХРУП №3 від 14.09.2022; Витяг з ЄРДР від 04.05.2022; Витяг з ЄРДР від 29.11.2022; Акт про встановлення переліку відсутніх документів та розслідування причин їх знищення від 28.09.2022; Запит інтернет провайдеру; Лист щодо якості надання інтернет послуг; Відповідь АТ «Харківобленерго»; Реєстри операцій за період з 01.02.2022 по 29.09.2022.

Колегія суддів зазначає, що позивачем при поданні заяви про відсутність можливості виконання платником податків податкового обов`язку було дотримано необхідні умови та надано належні докази в обґрунтування підстав для прийняття рішення щодо неможливості своєчасного виконання свого податкового обов`язку.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі "Суомінен проти Фінляндії" №37801/97, від 01 липня 2003 року, вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Приймаючи рішення про можливість чи неможливість виконання платником податкового обов`язку, контролюючий орган повинен був враховувати ті обставини, які існували на час прийнятті такого рішення.

Таким чином, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про протиправність рішення № 121/35-00-04-03-38 від 27.12.2024 щодо можливості виконання платником податків свого податкового обов`язку.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд зазначає, що відновлення порушеного права позивача має бути ефективним та таким, що виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Зазначена позиція повністю кореспондується з висновками Європейського суду з прав людини, відповідно до яких обираючи спосіб захисту порушеного права слід зважати на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка вимагає щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності небезпідставної заяви за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менш, засіб захисту, що вимагається згаданою статтею, повинен бути ефективним як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (пункт 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі Афанасьєв проти України від 5 квітня 2005 року (заява № 38722/02)).

Отже, ефективний засіб правого захисту в розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права й одержання особою бажаного результату.

Згідно з положеннями рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № (80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів Ради Європи 11 березня 1980 року, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Таким чином, дискреція це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнями вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта.

На законодавчому рівні поняття дискреційні повноваження суб`єкта владних повноважень відсутнє. У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення. Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тобто, у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.

Тобто, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким.

Враховуючи те, що твердження податкового органу про можливість своєчасного виконання ТОВ «Родоніт-Р» свого податкового обов`язку щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, реєстрації в ЄРПН податкових накладних, подавання звітності, передбаченого податковим кодексом України не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що належним способом захисту прав позивача в межах спірних правовідносин є зобов`язання Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків прийняти Рішення щодо неможливості своєчасного виконання платником податків Товариство з обмеженою відповідальністю «Родоніт-Р» свого податкового обов`язку.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Північного міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.07.2025 по справі № 520/1398/25 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя О.А. Спаскін
Судді В.А. Калиновський О.В. Присяжнюк