Справа № 520/17428/25
Суддя: Лук'яненко М.О.
Дата ухвалення: 2025-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 жовтня 2025 р. справа №520/17428/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Марини Лук`яненко,

за участі:

секретаря судового засідання - Дениса Гузь,

представника позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) - Ірини Андрющенко,

представника відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) - В`ячеслава Ткаченко,

розглянувши за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» про стягнення штрафних санкцій та за зустрічним адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Головне управління Держпродспоживслужби в м. Києві, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом, в якому просить суд стягнути з ТОВ «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» (, розташованого за адресою: 61038, Україна, Харківська область, місто Харків, в`їзд Білостоцький, будинок 3) в судовому порядку суму штрафних санкцій згідно з Рішенням від 27.03.2025 року №5/4833 у розмірі 34000 грн. 00 коп. (тридцять чотири тисячі гривень 00 копійок) до державного бюджету України: Отримувач ГУК у Солом`янському районі місті Києві /21081100; ; рахунок: UA0026010; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); призначення платежу: 21081100, Найменування коду класифікації доходів бюджету Адміністративні штрафи та інші санкції.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що ТОВ «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» на підставі рішення Головного управління Держпродспоживслужби в місті Києві від 27.03.2025 року №5/4833 нараховано штраф у розмірі 34000 грн, який добровільно не був сплачений відповідачем, у зв`язку з чим контролюючий орган просить стягнути штраф у примусовому порядку.

Ухвалою суду від 04.07.2025 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 09.07.2025 відкрито провадження в порядку спрощеного провадження без проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 29.07.2025 прийнято до провадження у межах справи №520/17428/25 зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення для спільного розгляду з первісним позовом Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» про стягнення штрафних санкцій. Вимоги за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, об`єднано в одне провадження з первісним позовом Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» про стягнення штрафних санкцій. Суд перейшов до стадії підготовчого провадження у порядку загального позовного провадження по справі №520/17428/25.

Обґрунтовуючи зустрічний позов, ТОВ «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» повідомило, що відповідачем складено акт за результатами проведення позапланової перевірки за дотриманням ТОВ «Фармація Києва» вимог законодавства у сфері формування, встановлення та застосування державних регульованих цін та зафіксовано створення позивачем перешкод для виконання ГУ Держпродспоживслужби покладених на нього функцій .

Позивач за зустрічним позовом стверджує, що з направлення на проведення заходу неможливо зрозуміти конкретну підставу перевірки, управління зазначає, що остання проведена на підставі звернення громадянки ОСОБА_1 від 11.03.2025 про можливі порушення її прав, законних інтересів ТОВ "Фармація Києва", місцезнаходження юридичної особи: 61038, м. Харків, Білостоцький в`їзд, буд. 3; місце провадження господарської діяльності: 04214, м. Київ, вул. Героїв Дніпра, буд. 41), хоча за цією адресою розміщено підряд одна за одною п`ять різних аптек. При цьому на момент проведення перевірки Відповідачем за зустрічним позовом відмовлено ТОВ "Формація Києва" в ознайомленні зі скаргою ОСОБА_2 , як з підставою для проведення перевірки.

Відповідач за зустрічним позовом надав до суду відзив на позов, в якому просив суд відмовити у задоволенні зустрічних позовних вимог. Наполягає на тому, що оскаржуване рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, чим порушено абзац 3 та абзац 5 статті 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності та пункту 3 частини першої статті 18 Закону України «Про ціни і ціноутворення» прийнято в межах та в спосіб передбачений законом.

У судовому засіданні представник Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві підтримала позовні вимоги та просила суд задовольнити позовні вимоги первісного позову у повному обсязі, у задоволенні зустрічного позову просила суд відмовити.

У судовому засіданні представник ТОВ «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» заперечував проти первісного позову та просив суд відмовити у його задоволенні, вимоги зустрічного позову підтримав та просив задовольнити вимоги зустрічної позовної заяви у повному обсязі.

Розглянувши надані сторонами документи, заслухавши вступне слово представника відповідача за первісним позовом, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Харківський окружний адміністративний суд встановив наступне.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Фармація Києва» (далі ТОВ «Фармація Києва» або Позивач) є юридичною особою і зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ідентифікаційний код юридичної особи 43648874, місцезнаходження юридичної особи: 61038, Харківська область, місто Харків, в`їзд Білостоцький, №3.

Основним видом діяльності ТОВ «Фармація Києва» є 47.73 роздрібна торгівля фармацевтичними товарами в спеціалізованих магазинах (основний).

18.03.2025 видано Наказ №571 про проведення позапланового заходу (перевірки), предметом, якої були дотримання вимог порядку формування, встановлення та застосування державних регульованих цін на лікарські засоби з питань, викладених у зверненні гр. ОСОБА_1 (за Вх. С-818 від 11.03.2025) (з проведенням відеофіксації).

18.03.2025 видано Направлення на проведення заходу №150-571 щодо Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» за адресою: м. Київ, вул. Героїв Дніпра, 41.

Дата початку та закінчення заходу: з 19.03.2025 по 20.03.2025 року.

19.03.2025 року до ТОВ «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» висунута Вимога №1 про надання інформації.

Період, який перевірявся з 06.03.2025 19.03.2025 р.

Відповідно до даної Вимоги мали надатись наступні документи: 1. Виписку або витяг з ЄДРПОУ Підприємства. 2. Статут юридичної особи. 3. Ліцензію з додатками на провадження господарської діяльності з виробництва лікарських засобів, оптової, роздрібної торгівлі лікарськими засобами. 4. Наказів щодо призначення: 4.1. Керівника підприємства або уповноваженої особи (копія довіреності на право підпису). 4.2. Головного бухгалтера Товариства. 4.3. Посадової особи, відповідальної за формування, встановлення та застосування цін та/або її посадова інструкція. 5. Свідоцтво про реєстрацію платника податку на додану вартість та/або витяг з реєстру. 6. Паспорт: 1,2 сторінка та відмітку про реєстрацію (керівника або уповноваженої особи, головного бухгалтера, відповідальної за ціноутворення посадової особи). 7. Договори купівлі-продажу, поставки товару Метоклопрамід-Дарниця таблетки по 10 мг №50 (10х5), чинні протягом 06.03.2025 19.03.2025 (з усіма додатками та доповненнями), з постачальниками лікарських засобів та медичних виробів. 8. Видаткові та прибуткові накладні, фіскальні чеки на лікарський засіб Метоклопрамід-Дарниця таблетки по 10 мг №50 (10х5) за 06.03.2025 19.03.2025. 9. Звіти про рух лікарського засобу Метоклопрамід-Дарниця таблетки по 10 мг №50 (10х5) за 06.03.2025 19.03.2025, в тому числі в електронному вигляді у форматі електронної таблиці (excel), відповідно до Додатку 1. 10. Інформація (в електронному вигляді у форматі електронної таблиці excel) пророздрібну реалізацію лікарського засобу Метоклопрамід-Дарниця таблетки по 10 мг №50 (10х5) відповідно до Додатку 2 за 06.03.2025 19.03.2025. 11. За необхідності надавати інші пояснення, довідки і відомості з питань, що виникають під час проведення перевірки.

На підставі наказу від 18.03.2025 №571, направлення від 18.03.2025 №150-571 посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві 19.03.2025 розпочато перевірку ТОВ «Фармація КИЄВА» за адресою: м. Київ, вул. Героїв Дніпра, буд. 41.

Уповноважена особа Товариства за довіреністю від 19.03.2025 №25.03 ОСОБА_3 зробив відмітку у направленні про перевірку та ознайомився з підставами перевірки за зверненням ОСОБА_1 стосовно дотримання Товариством вимог порядку формування, встановлення та застосування державних регульованих цін на лікарський засіб Метоклопрамід-Дарниця таблетки по 10 мг №50 (10х5).

19.03.2025 о 16:20 Уповноваженою особою отримано вимогу про надання інформації від 19.03.2025 №1, де зазначено строк надання до 12 год. 00 хв. 20.03.2025 наступних завірених документів.

Як стверджує позивач за первісним позовом, 20.03.2025 о 11 год. 30 хв. у приміщенні Товариства за адресою: м. Київ, вул. Героїв Дніпра, буд. 41 Уповноваженою особою за довіреністю від 19.03.2025 №25.03 ТОВ «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» Панченко І.С. не надав у повному обсязі документи, довідки, відомості та матеріали з питань, що виникли під час здійснення державного нагляду (контролю) чим, створив перешкоди органу державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам для виконання покладених на них функцій при здійсненні ними заходів державного нагляду (контролю), що є порушенням абзацу 3 та абзацу 5 статті 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності та пункту 3 частини першої статті 18 Закону України «Про ціни і ціноутворення».

20 березня 2025 року складено Акт №571-10 за результатами проведення планової (позапланової) перевірки за дотриманням суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері формування, встановленого та застосування державних регульованих цін, яким встановлені та описані наступні порушення: відповідно абзаців 3 та 5 ст. 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний: не створювати перешкоди органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні ними заходів державного нагляду (контролю), за умови що зазначені заходи здійснюються такими особами відповідно до вимог закону; надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю) відповідно до закону.

У зв`язку з чим, 27.03.2025 року винесено Рішення №5/4833 про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, а саме: створення перешкоди органу державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам для виконання покладених на них функцій при здійсненні ними заходів державного нагляду (контролю).

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Указана норма Основного Закону означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

При цьому вжите законодавцем словосполучення «на підставі» означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.

«У межах повноважень» означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення та вчиняти дії відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх.

«У спосіб» означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби.

«Прийняття рішення, вчинення дії з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано» означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний використовувати повноваження з належною метою. Належною є та мета, що визначена в законі або виходить із його цілей. Використання повноважень з неналежною метою за своїм змістом є зловживанням ними: використання їх нечесно, із протиправними намірами, з недоброю волею, зі спотвореним тлумаченням мети, з якою надано повноваження, з наявністю особистого інтересу у прийнятті рішення або вчиненні дії.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 19.09.2018 у справі №804/2956/17, надаючи оцінку рішенню посадової особи територіального органу Держпродспоживслужби за наслідками перевірки, важливим є з`ясувати, серед іншого, дотримання процедури проведення цієї позапланової перевірки. У такому контексті слід зважити на те, на якій підставі призначено цю перевірку, що було предметом перевірки, чи оформлено відповідні документи на проведення позапланової перевірки, чи ознайомлений суб`єкт господарювання про проведення позапланової перевірки з її предметом.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13.06.2024 у справі №640/25597/21.

Основні засади цінової політики і регулює відносини, що виникають у процесі формування, встановлення та застосування цін, а також здійснення державного контролю (нагляду) та спостереження у сфері ціноутворення визначає Закон України «Про ціни і ціноутворення» від 21.06.2012 № 5007-VI (далі по тексту також Закон №5007-VI).

Положеннями статті 2 Закону №5007-VI визначено, що дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають у процесі формування, встановлення та застосування цін Кабінетом Міністрів України, органами виконавчої влади, органами, що здійснюють державне регулювання діяльності суб`єктів природних монополій, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання, які провадять діяльність на території України, а також здійснення державного контролю (нагляду) та спостереження у сфері ціноутворення. Дія цього Закону не поширюється на встановлення тарифів на медичні послуги та лікарські засоби в межах програми медичних гарантій згідно із Законом України «Про державні фінансові гарантії медичного обслуговування населення».

Відповідно до статті 16 Закону №5007-VI органами державного контролю (нагляду) та спостереження у сфері ціноутворення (далі - уповноважені органи) є: центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з контролю за цінами; інші органи, визначені законом.

Згідно статті 17 Закону №5007-VI основними функціями уповноважених органів є: виконання контрольно-наглядових функцій за дотриманням вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін; здійснення державного спостереження у сфері ціноутворення; запобігання порушенням у сфері ціноутворення.

За приписами пунктів 1, 2, 3, 6 частини першої статті 18 Закону №5007-VI уповноважені органи мають право:

проводити у суб`єктів господарювання в установленому порядку планові та позапланові перевірки: достовірності зазначеної у документах інформації про формування, встановлення та застосування державних регульованих цін; бухгалтерських книг, звітів, кошторисів, декларацій, показників реєстраторів розрахункових операцій та інших документів незалежно від способу подання інформації, пов`язаних з формуванням, встановленням та застосуванням державних регульованих цін; наявності виписки або витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, а також документів, що посвідчують особу, в посадових осіб;

одержувати відповідно до законодавства у письмовій формі пояснення, довідки і відомості з питань, що виникають під час проведення перевірки;

одержувати безоплатно від суб`єктів господарювання, що перевіряються, копії документів та інші відомості, необхідні для здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, документів, що можуть підтверджувати їх порушення, платіжних доручень, квитанцій, що підтверджують факт перерахування до бюджету коштів у разі застосування адміністративно-господарських санкцій, а також довідки, підготовлені суб`єктами господарювання на їх вимогу;

приймати рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.

Частиною 2 ст. 8 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що органи державного нагляду (контролю) та їх посадові особи під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) зобов`язані, зокрема, повно, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний нагляд (контроль) у межах повноважень, передбачених законом.

Згідно з підпунктом 11 пункту 4 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 №667, Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань у сфері дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін: здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням вимог формування, встановлення та застосування державних регульованих цін; здійснює державний нагляд (контроль) за достовірністю інформації, зазначеної у документах про формування, встановлення та застосування державних регульованих цін; надає у випадках, передбачених законодавством, висновки щодо економічного обґрунтування витрат під час формування цін (тарифів) на товари, роботи і послуги, щодо яких запроваджено державне регулювання цін (тарифів); надає органам виконавчої влади, органам місцевого самоврядування, суб`єктам господарювання обов`язкові до виконання приписи про усунення порушень вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон 877-V.

Відповідно до статті 1 Закону №877-V термін «заходи державного нагляду (контролю)» вжитий у такому значенні: це планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Частиною першою статті 2 Закону №877-V визначено, що дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

В силу положень частини першої статті 6 Закону №877-V підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

За приписами частини третьої статті 6 Закону №877-V суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до статті 7 Закону №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

У разі створення суб`єктом господарювання перешкод органу державного нагляду (контролю) чи його посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) в акті обов`язково зазначається опис дій чи бездіяльності, що призвели до створення таких перешкод, з посиланням на відповідні норми закону.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Суд зазначає, що відповідно до пунктів 1, 2 постанови Кабінету міністрів України «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» від 13.03.2022 № 303 припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні».

Протягом періоду воєнного стану дозволено здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) в окремих сферах, зокрема щодо запобігання неконтрольованому зростанню цін на товари, які мають істотну соціальну значущість, виключно на підставі рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері: за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави; з метою виконання міжнародних зобов`язань України.

Відповідно до пункту 1 наказу Міністерства економіки України від 02.04.2022 №679-22 дозволено Держпродспоживслужбі протягом періоду воєнного стану проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) щодо суб`єктів господарювання роздрібної торгівлі у сфері формування, встановлення та застосування цін на товари, які мають істотну соціальну значущість, за переліком, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 22 квітня 2020 р. № 341 «Про заходи щодо стабілізації цін на товари, що мають істотну соціальну значущість, товари протиепідемічного призначення».

До переліку товарів, що мають істотну соціальну значущість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22 квітня 2020 р. № 341 «Про заходи щодо стабілізації цін на товари, що мають істотну соціальну значущість, серед яких є і товари протиепідемічного призначення» (в редакцій чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку про наявність підстав для призначення відповідачем позапланової перевірки у випадку надходження звернення фізичної особи про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства у випадках, коли право на подання такого звернення передбачено законом.

Відповідно до абз. 3, 4 ст. 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний не створювати перешкоди органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні ними заходів державного нагляду (контролю), за умови що зазначені заходи здійснюються такими особами відповідно до вимог закону; надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону.

Тобто, Законами України «Про ціни і ціноутворення» і «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначені права органів державного нагляду (контролю) та їх посадових осіб (уповноважених органів) проводити перевірки, одержувати безоплатно від суб`єктів господарювання, що перевіряються, копії документів та інші відомості, необхідні для здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, документів, що можуть підтверджувати їх порушення, платіжних доручень, а також визначений обов`язок суб`єкта господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) надавати, зокрема документи та матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону.

Таким чином, на законодавчому рівні визначено як право органів державного нагляду (контролю) та їх посадових осіб (уповноважених органів) проводити перевірки, одержувати безоплатно від суб`єктів господарювання, що перевіряються, копії документів та інші відомості, необхідні для здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін так і обов`язок суб`єкта господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) надавати, зокрема документи та матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що підставою для призначення позапланової перевірки позивача слугувало надходження на адресу Позивача за первісним позовом скарги (Вх. № С-818) гр. ОСОБА_4 стосовно можливого порушення ТОВ «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» законодавства з питань дотримання вимог порядку формування, встановлення та застосування державних регульованих цін на лікарські засоби.

Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві від 12.03.2025 року направлено лист (Вих. №14.0/2433) до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів стосовно надання відповідного погодження відповідно до абз.5 ч.1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) ТОВ «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» з питань дотримання вимог порядку формування, встановлення та застосування державних регульованих цін на лікарські засоби на підставі звернення гр. ОСОБА_1 від 11.03.2025 № С-818.

Лист Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 13.03.2025 №15.2.1-3/6082 про надання погодження про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю).

На підставі наказу від 18.03.2025 №571, направлення від 18.03.2025 №150-571 посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві 19.03.2025 розпочато перевірку ТОВ «Фармація КИЄВА» за адресою: м. Київ, вул. Героїв Дніпра, буд. 41.

Суд зауважує, що у своєму зверненні ОСОБА_1 посилається на недотримання Товариством вимог порядку формування, встановлення та застосування державних регульованих цін на лікарський засіб Метоклопрамід-Дарниця таблетки по 10 мг №50 (10х5), а тому, на переконання суду, означене звернення є достатньою підставою для здійснення позапланових заходів відповідачем.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що відповідачем оформлено направлення №150-571 від 18.03.2025 відповідно до вимог Закону №877-V, в якому окреслено предмет перевірки, зазначено питання, що підлягали перевірці з посиланням на підставу здійснення заходу.

Предметом перевірки зазначено: перевірка дотримання вимог порядку формування, встановлення та застосування державних регульованих цін на лікарські засоби з питань, викладених у зверненні гр. ОСОБА_1 (за вх.С-818 від 11.03.2025).

Уповноважена особа Товариства за довіреністю від 19.03.2025 о 16:15 ОСОБА_3 зробив відмітку у направленні на проведення заходу №150-571 від 18.03.2025 про ознайомлення з підставами перевірки за зверненням ОСОБА_1 стосовно дотримання Товариством вимог порядку формування, встановлення та застосування державних регульованих цін на лікарський засіб Метоклопрамід-Дарниця таблетки по 10 мг №50 (10х5). 19.03.2025 о 16:20.

Також, Уповноваженою особою товариства отримано вимогу про надання інформації від 19.03.2025 №1, де зазначено строк надання до 12 год. 00 хв. 20.03.2025.

Слід зазначити, що Відповідач допустив посадових осіб до перевірки без зауважень.

Крім того, матеріалами справи підтверджено формування відповідачем за зустрічним позовом на адресу позивача за зустрічним позовом вимоги №1 від 19.03.2025 про наданні інформації та підготовку належним чином завірених копій документів згідно переліку для здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.

Вищезазначена Вимога отримана уповноважено. особою підприємства о 16.20.19.03.2025, про що свідчить підпис ОСОБА_3 у даній Вимозі.

Однак, 20.03.2025 о 11 год. 30 хв. у приміщенні Товариства за адресою: м. Київ, вул. Героїв Дніпра, буд. 41 Уповноваженою особою за довіреністю від 19.03.2025 №25.03 ТОВ «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» Панченко І.С. не надав в повному обсязі документи, довідки, відомості та матеріали з питань, що виникли під час здійснення державного нагляду (контролю) чим, створив перешкоди органу державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам для виконання покладених на них функцій при здійсненні ними заходів державного нагляду (контролю), що є порушенням абзацу 3 та абзацу 5 статті 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності та пункту 3 частини першої статті 18 Закону України «Про ціни і ціноутворення».

За результатами проведеної перевірки відповідачем складено акт №571-10 від 20.03.2025 в якому зафіксовано наступні порушення: відповідно абзаців 3 та 5 ст. 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний: не створювати перешкоди органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні ними заходів державного нагляду (контролю), за умови що зазначені заходи здійснюються такими особами відповідно до вимог закону; надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю) відповідно до закону.

Означений акт підписано уповноваженою особою позивача із запереченнями та зазначено, що належним чином оформлені документи направлені поштою на адресу ГУ Держспоживслужби у м.Києві о 12.00 год 25.03.2025.

Позивачем за зустрічним позовом на адресу відповідача заперечень до акту №571-10 від 20.03.2025 не подавалось, як і не оскаржувався наказ на проведення перевірки.

За приписами статті 10 закону №877-V суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, зокрема, не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо: посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону; органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику.

До обов`язків суб`єкта господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) в силу положень статті 11 Закону №877-V віднесено, зокрема, допуск посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом; не створення перешкод органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні ними заходів державного нагляду (контролю), за умови що зазначені заходи здійснюються такими особами відповідно до вимог закону; надання документів, зразків продукції, пояснень в обсязі, який він вважає необхідним, довідок, відомостей, матеріалів з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону.

Створення перешкод органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) - невиконання законних вимог посадових осіб органу державного нагляду (контролю) або недопущення посадових осіб цього органу до здійснення заходів державного нагляду (контролю), підстави яких визначені законом (абзац 8 частини першої статті 1 Закону 877-V).

З наведених правових норм слідує імперативно встановлений обов`язок суб`єкта господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) на допуск посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом.

Враховуючи встановлені судом у ході розгляду справи обставини відповідності направлення на проведення заходу від 18.03.2025 №150-571 вимогам законодавства, суд дійшов висновку, що ТОВ «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» безпідставно створено перешкоди для виконання органом державного нагляду покладених на нього функцій шляхом не надання зазначених у вимозі №1 від 19.03.2025 в повному обсязі документів, довідок, відомостей та матеріалів з питань, що виникли під час здійснення державного нагляду (контролю), чим створив перешкоди для виконання Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві покладених на нього функцій при здійсненні заходу державного нагляду (контролю.

Від 27 березня 2025 року винесено Рішення №5/4833 про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, а саме: створення перешкоди органу державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам для виконання покладених на них функцій при здійсненні ними заходів державного нагляду (контролю).

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 18 Закону України «Про ціни і ціноутворення» уповноважені органи мають право: одержувати безоплатно від суб`єктів господарювання, що перевіряють, копії документів та інші відомості, необхідні для здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, документів, що можуть підтверджувати їх порушення, платіжних доручень, квитанцій, що підтверджують факт перерахування до бюджету коштів у разі застосування адміністративно-господарських санкцій, а також довідки, підготовлені суб`єктами господарювання на їх вимогу.

Відповідно до абзацу 3 абзацу 5 ст. 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний: не створювати перешкоди органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні ними заходів державного нагляду (контролю), за умови що зазначені заходи здійснюються такими особами відповідно до вимог закону, виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства, надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону.

Згідно з п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 20 Закону України «Про ціни і ціноутворення» до суб`єктів господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції за невиконання приписів уповноважених органів або створення перешкод для виконання покладених на них функцій - штраф у розмірі 2000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Суми адміністративно-господарських санкцій зараховуються до державного бюджету.

Отже, об 11 годині 30 хвилин 20.03.2025, на вимогу посадових осіб Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві, під час проведення перевірки, уповноважена особа Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» Панченко Ігор Сергійович не надав в повному обсязі документи, довідки, відомості та матеріали з питань, що виникли під час здійснення державного нагляду (контролю), чим створив перешкоди для виконання Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві покладених на нього функцій при здійсненні заходу державного нагляду (контролю), що є порушенням абзацу 3 абзацу 5 ст. 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та пункту 3 частини першої статті 18 Закону України «Про ціни і ціноутворення».

Так, відповідно до вищевикладеного, керуючись п.6 ч.1 ст.18, п.4 ч.1, ч.2 ст. 20 Закону України «Про ціни і ціноутворення», вирішено застосувати до ТОВ «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» штраф у розмірі 2000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 34 000 грн. (тридцять чотири тисячі гривень 00 копійок).

При цьому, згідно статті 21 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» суб`єкт господарювання має право звернутися до відповідного центрального органу виконавчої влади або до суду щодо оскарження рішень органів державного нагляду (контролю).

На підставі вищенаведеного, суд дійшов висновку про створення ТОВ «Фармація Києва» перешкод для виконання ГУ Держпродспоживслужби покладених на нього функцій шляхом ненадання посадовим особам цього органу необхідних для здійснення заходів державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін витребуваних документів, що є порушенням абзацу 2, 3 ст. 11 Закону №877-V, пункту 1 частини 1 статті 18 Закону №5007-VI. Як наслідок, у суду відсутні підстави для висновку про неправомірність винесення відповідачем у зустрічному позові спірного рішення про застосування до позивача у зустрічному позові штрафних санкцій.

Поряд із цим, вимоги основного позову є правомірними і підлягають задоволенню.

Підсумовуючи викладене, суд зазначає, що більшість доводів позивача стосується процедурних порушень (на думку позивача) вимог проведення перевірки під час здійснення заходу державного нагляду (контролю).

З огляду на це, суд зазначає, що можливі допущенні контролюючим органом порушення процедури здійснення заходу державного нагляду (контролю) не вплинули на наявність вказаних вище порушень.

Визнання протиправною рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій лише не підставі можливих процедурних порушень призводить до такого явища як «правовий пуризм».

Верховний Суд у постанові від 25 липня 2023 року у справі №160/6457/22 зазначав, що поняття «пуризм» прийнято розуміти як надмірне прагнення до чистоти, переваги форми над змістом.

Поняття «правового пуризму» було введено в правовий обіг Європейським судом з прав людини (далі також ЄСПЛ).

Зокрема, у рішенні у справі «Сутяжник проти Росії» (№ 8269/02) ЄСПЛ зробив висновок про те, що не може бути скасоване правильне по суті судове рішення та не може бути відступлено від принципу правової визначеності лише задля правового пуризму, судове рішення може бути скасоване лише з метою виправлення істотної судової помилки. У цій справі рішення арбітражного суду, яке набрало законної сили, було скасовано в порядку нагляду з припиненням провадження у справі суто з підстави того, що спір не підлягав розгляду арбітражними судами, хоча у подальшому вимоги заявника були задоволені судом загальної юрисдикції. Ухвалюючи рішення ЄСПЛ виходив з того, що, хоча як принцип, правила юрисдикції повинні дотримуватися, однак, враховуючи обставини даної справи, була відсутня соціальна потреба, яка б виправдовувала відступлення від принципу правової визначеності.

Таким чином, «правовий пуризм» на відміну від обставин «істотного та непереборного характеру» завжди призводить до порушення принципу правової визначеності; «правовий пуризм» - невідступне слідування вимогам процесуального закону при вирішенні питання щодо застосування чи скасування таких, що набрали законної сили, судових рішень без врахування того, чи призведе це у подальшому до реального, а не формального усунення допущених судових помилок; надмірно формальне, бюрократичне застосування правових норм й вчинення дій, що мають юридичне значення, безвідносне врахування їх доцільності, виходячи з обставин конкретної справи й необхідності забезпечення ефективного захисту прав, свобод та інтересів в цивільному або іншому судочинстві, що призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд; «правовий пуризм» може носити як добровільний характер й проявлятися в діяльності окремих посадових осіб, так і бути вимушеним через санкціонування державою, яка обмежує реалізацію дискреційних повноважень суб`єктів правозастосування, не допускаючи відступ від правових приписів.

Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23 квітня 2020 року у справі №813/1790/18.

Також аналогічні висновки містяться, зокрема, у постановах Верховного Суду від 18 травня 2018 року у справі №826/11106/17, від 28 жовтня 2018 року у справі №826/14749/16, від 25 березня 2020 року у справі №805/4508/16-а, від 31 березня 2021 року у справі №620/2520/20, від 19 травня 2021 року у справі №210/5129/17 та від 10 травня 2024 року у справі №160/9951/21.

На думку суду, позивачем не обґрунтовано невиконання вимоги №1 про надання інформації від 19.03.2025.

Інші доводи позивача за зустрічним позовом, викладені в зустрічному позові, висновків суду не спростовують та не впливають на правильність вирішення спору по суті.

При цьому, у рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява №30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Беручи до уваги вищевикладені обставини суд вважає зустрічні позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Таким чином, основний позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

Розподіл судових витрат слід відповідно до положень статті 139 КАС України не здійснюється.

На підставі викладеного та керуючись статтями 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов задовольнити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» (, розташованого за адресою: 61038, Україна, Харківська область, місто Харків, в`їзд Білостоцький, будинок 3) суму штрафних санкцій згідно з Рішенням від 27.03.2025 року №5/4833 у розмірі 34000 грн. 00 коп. (тридцять чотири тисячі гривень 00 копійок) до державного бюджету України: Отримувач ГУК у Солом`янському районі місті Києві /21081100; ; рахунок: UA0026010; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); призначення платежу: 21081100, Найменування коду класифікації доходів бюджету Адміністративні штрафи та інші санкції.

У задоволенні зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАРМАЦІЯ КИЄВА» до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити.

Роз`яснити, що судове рішення набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України (а саме: після закінчення строку подання скарги усіма учасниками справи або за наслідками процедури апеляційного перегляду; підлягає оскарженню до Другого апеляційного адміністративного суду у строк згідно з ч.1 ст.295 КАС України (а саме: протягом 30 днів з дати складення повного судового рішення).

Повний текст рішення виготовлено та підписано 06.10.2025.

Суддя Марина Лук`яненко