Справа № 160/27407/25
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2025-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

06 жовтня 2025 рокуСправа №160/27407/25

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Лозицька І.О., розглянувши матеріали позовної заяви фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулась фізична особа-підприємець ОСОБА_1 з позовною заявою до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України, в якій просить суд:

- визнати протиправними та скасувати наступні рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області:

від 24.04.2025 №12784719/ про відмову в реєстрації податкової накладної №17 від 15.10.2024, складеної фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 );

від 24.04.2025 №12784703/ про відмову в реєстрації податкової накладної №18 від 17.10.2024, складеної фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 );

від 24.04.2025 №12784711/ про відмову в реєстрації податкової накладної №19 від 19.10.2024, складеної фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 );

від 24.04.2025 №12784720/ про відмову в реєстрації податкової накладної №20 від 25.10.2024, складеної фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 );

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №17 від 15.10.2024, №18 від 17.10.2024, №19 від 19.10.2024, №20 від 25.10.2024, складені фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) датою їх фактичного подання.

Ухвалою суду позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії залишено без руху. Встановлено позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом надання суду:

- уточненої позовної заяви, у відповідності до вимог ст. 160 КАС України, в частині щодо визначення суб`єктного складу сторін;

- оригіналу документа про доплату судового збору за подання фізичною особою-підприємцем до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру у розмірі 7267,20 грн.

До суду від позивача надійшли докази сплати судового збору, уточнено суб`єктний склад сторін та надано уточнену позовну заяву, в якій останній просить:

- визнати протиправними та скасувати наступні рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області:

від 24.04.2025 №12784704/ про відмову в реєстрації податкової накладної №13 від 12.10.2024, складеної фізичною особою підприємцем ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 );

від 24.04.2025 №12784705/ про відмову в реєстрації податкової накладної №14 від 12.10.2024, складеної фізичною особою підприємцем ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 );

від 24.04.2025 №12784707/ про відмову в реєстрації податкової накладної №15 від 13.10.2024, складеної фізичною особою підприємцем ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 );

від 24.04.2025 №12784718/ про відмову в реєстрації податкової накладної №16 від 14.10.2024, складеної фізичною особою підприємцем ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 );

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №13 від 12.10.2024, №14 від 12.10.2024, №15 від 13.10.2024, №16 від 14.10.2024, складені фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) датою їх фактичного подання.

Відповідно до ч. 3 ст. 169 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, первинно подана позовна заява визнана такою, що за формою та змістом відповідає вимогам ст. ст. 160, 161, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, підсудна Дніпропетровському окружному адміністративному суду та підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до положень частини 2 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

З урахуванням положень частини 6 статті 12, частини 2 статті 257, частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративна справа є справою незначної складності.

Щодо поданої уточненої позовної заяви, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 8 Кодексу адміністративного судочинства України усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників судового процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Частиною 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1, п. 3 ч. 3 ст. 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи в т.ч. мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 47 КАС України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Встановлене згаданою нормою право позивача збільшити або зменшити розмір позовних вимог, змінити підстави позову має обмеження у часі. Таким чином, право позивача змінити підстави позову та уточнити позовні вимоги обмежуються першим судовим засіданням, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 262 КАС України підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Вирішуючи питання прийняття уточненої позовної заяви до розгляду, суд зазначає таке.

Процесуальний закон, надавши позивачу право подати заяву про зміну позовних вимог чітко визначив зміст такої процесуальної поведінки сторони, зокрема, відповідна зміна може стосуватися лише:

- предмета або підстави позову;

- збільшення або зменшення розміру позовних вимог.

Аналіз першої складової можливості подання заяви про зміну позовних вимог, визначених у частині 1 статті 47 КАС України, свідчить, що законодавець у зазначеній нормі не передбачив права позивача на зміну одночасно як предмета так і підстави позову з огляду на те, що така зміна фактично свідчить про появу нових вимог із іншим, додатковим предметом та самостійною підставою. Подання заяви із новим предметом і відповідно підставою позову, по своїй суті, не може бути заявою про зміну того предмету і підстави позову, провадження за яким вже перебуває на розгляді у суді.

Так, підстава адміністративного позову обставини (юридичні факти) і норми права, які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з вимогами до іншої особи. Необхідність у зміні підстав позову настає тоді, коли в процесі розгляду справи встановлюється невідповідність між обставинами чи нормами права, якими обґрунтовано позов, і обставинами чи нормами, за якими вимога може бути задоволена.

Зміна підстави адміністративного позову можлива у такі способи: заміна одних фактичних чи правових підстав позову іншими (в межах одного предмета); доповнення фактичних чи правових підстав новими (в межах одного предмета); вилучення деяких із зазначених фактичних чи правових підстав (в межах одного предмета).

Предмет позову це матеріально-правові вимоги позивача до відповідача. Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не дають йому можливості задовольнити своїх інтересів.

Зміна предмету адміністративного позову можлива у такі способи: заміна одних позовних вимог іншими (в основі яких знаходяться первинні підстави позову); доповнення позовних вимог новими (в основі яких знаходяться первинні підстави позову); вилучення із позовних вимог; пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин (в основі яких знаходяться первинні підстави позову).

Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.01.2020 у справі №826/19197/16.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У контексті другої складової можливості подання заяви про зміну позовних вимог, визначених у ч. 1 ста. 47 КАС України, слід зауважити, що «розмір» позовних вимог це характеристика таких вимог, зміст яких як правило має цифровий вираз/еквівалент, зокрема, стягнення грошових коштів у відповідній сумі/грошовому розмірі тощо. В даному випадку мова не йде про збільшення «кількості» вимог, а процесуальний закон чітко визначає «розмір».

Окрім вказаного, процесуальним законом не передбачено права позивача на подання адміністративного позову в уточненій редакції. Відтак, в разі надходження до суду адміністративного позову в уточненій редакції, виходячи з його змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, необхідно розцінювати такий позов як подання: іншого (ще одного) позову; зміну предмета або підстав позову; об`єднання позовних вимог (різних предметів, в межах незмінних підстав позову), збільшення або зменшення розміру позовних вимог.

Так, подаючи адміністративний позов в уточненій редакції в адміністративній справі, позивач заявляє нові позовні вимоги.

Суд зауважує, що заявляючи в уточненій позовній заяві вищевказані вимоги, позивач фактично змінює не лише предмет позову, а й його підстави (сформувавши новий/додатковий самостійний предмет і підстави щодо позовних вимог, зокрема, в частині визнання протиправними та скасування рішень).

Враховуючи вищевикладене, подана позивачем уточнена позовна заява фактично є заявою про одночасну зміну підстав та предмету позову у справі, що згідно з ч. 1 ст. 47 КАС України не допускається, оскільки свідчить про виникнення нового адміністративного позову, який має свій індивідуальний предмет та самостійні підстави, що є відмінними від предмету та підстав, визначених стороною позивача при зверненні до суду з первинним позовом.

Разом з тим, суд зазначає, що позивачем подано уточнену позовну заяву під час перебування справи на стадії залишення позовної заяви без руху, до відкриття провадження у справі. На даній стадії КАС України не передбачено право позивача змінити предмет або підстави позову, збільшити розмір позовних вимог.

У даному випадку право позивача на доступ до суду в межах заявлених нових позовних вимог може бути реалізоване після відкриття провадження у справі у спосіб подання ним нової позовної заяви або уточненої позовної заяви з дотриманням норм КАС України щодо форми, змісту, з наданням відповідних доказів в обґрунтування позовних вимог та сплати судового збору, а не зміною предмету та одночасно підстав первинного позову, збільшення розміру позовних вимог, подання уточненої позовної заяви на стадії залишення позовної заяви без руху ухвалою суду від 26.09.2025 із зазначенням конкретних недоліків позовної заяви та шляхів їх усунення.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність процесуальних підстав для прийняття уточненої позовної заяви та про необхідність повернення останньої без прийняття до розгляду.

Керуючись статтями 12, 47, 171, 241, 248, 256, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Відкрити провадження в адміністративній справі №160/27407/25 за первинною позовною заявою фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії.

Призначити розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, що відбудеться у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду за адресою: 49089, м. Дніпро, вул. Академіка Янгеля, 4.

Здійснювати розгляд адміністративної справи одноособово суддею Лозицькою І.О.

Уточнену позовну заяву у справі №160/27407/25 за позовною заявою фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії повернути без розгляду.

Встановити відповідачам строк для подання відзиву на позов (у разі заперечення проти позову) протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідачів.

Відповідно до частини 4 статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи та надати до суду докази такого направлення (надання).

Встановити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечень, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи та надати до суду докази такого направлення (надання).

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі в мережі Інтернет на офіційному веб-порталі судової влади України за веб-адресою: http://adm.dp.court.gov.ua.

Копію ухвали про відкриття провадження в адміністративній справі надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Здійснювати розгляд (формування та зберігання) справи у змішаній (паперова та електронна) формі.

Суддя І.О. Лозицька