Справа № 591/10085/25
Суддя: Шияновська Т. В.
Дата ухвалення: 2025-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/592/268/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

06 жовтня 2025 року м.Суми

Суддя Ковпаківського районного суду м. Суми Шияновська Т.В., перевіривши матеріали позовної заяви за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Сумській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

у с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Зачепіло З.Я., звернувся до суду з адміністративним позовом до УПП в Сумській області ДПП Національної поліції України, в якому просить скасувати постанову серії ЕНА №4892803 від 04.06.2025, винесену поліцейським 1 взводу 4 роти УПП в Сумській області Пугачовим І.В. стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст.126 КУпАП та покласти на відповідача судові витрати.

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.10.2025 позов передано на розгляд судді Шияновській Т.В.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі згідно зі ст.171 КАС України, суддя виходить із такого.

Згідно п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

У позовній заяві вказано відповідачем Управління патрульної поліції в Сумській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України.

Крім того, відповідно до правової позиції, викладеної у постановах Верховного Суду від 17.09.2020 у справі № 742/2298/17, від 26.12.2019 у справі № 724/716/16-а, у справах про оскарження постанов про адміністративне правопорушення належним відповідачем є саме орган, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Відповідним, органом Національної поліції є Департамент патрульної поліції, від імені якого виступає інспектор, уповноважений накладати адміністративні стягнення та розглядати справи про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч.3 ст. 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Тож суд звертає увагу позивача, що ним пред`явлено позов не до суб`єкту владних повноважень, що тягне за собою відповідні правові наслідки у разі невчинення дій щодо заміни відповідача (на Департамент патрульної поліції).

За таких обставин позивачу слід зазначити всі відомості, визначені п.2 ч.5 ст.160 КАС України, а також уточнити відповідача у справі.

Крім того після одержання позовної заяви суддя, в тому числі, з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними) (п.5 ч.1 ст.171 КАС України).

Перевіривши матеріали позовної заяви та долучених до неї документів, судом встановлено, що оскаржувана постанова про накладення адміністративного стягнення серії ЕНА №4892803 ухвалена поліцейським 04.06.2025.

Позов подано до суду 04.09.2025, тобто з пропуском встановленого ст.286 КАС України 10-денного строку звернення до суду з відповідної заявою.

В позові представником позивача заявлене клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку.

На обґрунтування клопотання представник заявника - Зачепіло З.Я., зазначає, що з метою отримання доступу до матеріалів адміністративної справи за фактом вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 126 КУпАП, нею 31.07.2025 було подано адвокатський запит до Управління патрульної поліції в Сумській області. Відеофайли з нагрудних відео-реєстраторів поліцейських, з яких вбачається, що під час патрулювання було зупинено транспортний засіб ВАЗ 21099, н. з. НОМЕР_1 , були отримані лише 19.08.2025. Відтак вважає, що строк на оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення є пропущеним з поважної причини.

Особливістю перебігу встановленого ч.2 ст.286 КАС України строку, є те, що він розпочинається з дня ухвалення суб`єктом владних повноважень рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, в аспекті цієї справи з дня ухвалення поліцейським постанови серії ЕНА №4892803.

Згідно з ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див. §33 рішення ЄСПЛ у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» (заява №45783/05).

ЄСПЛ у справі«Perez de Rada Cavanilles v. Spain»/«Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» (заява №28090/95) зазначив, що правила стосовно строків оскарження, безсумнівно, мають на меті забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні очікувати, що ці правила будуть застосовуватися (§45).

Стосовно строків в адміністративному процесі Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.10.2023 (справа №990/139/23, провадження №11-133заі23) вказала таке:

«Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Так, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, унаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день винесення рішення, яке оскаржується, якщо його прийнято за участю особи, або день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії.

Якщо цей день точно встановити неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому сполуку «повинна була дізнатися» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод, щоб дізнатися, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Отже, реалізація права позивача на звернення до суду з позовною заявою у межах строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача. Позивач, не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізувати своє право на звернення до суду в межах строків такого звернення, адже нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою».

З матеріалів справи вбачається, що 04.06.2025 щодо позивача у його присутності було винесено постанову про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.126 КУпАП. Під час складення постанови ОСОБА_1 було роз`яснено його права та обов`язки, передбачені статтею 63 Конституції України та статтею 268 КУпАП, як особі, яку притягують до адміністративної відповідальності, у тому числі й право на оскарження постанови. Копію вищевказаної постанови було вручено позивачеві в день її ухвалення, про що свідчать його особисті підписи у постанові.

Тож позивач був своєчасно, належним чином повідомлений про його право оскаржити постанову у справі.

Тому дії позивача з залучення професійного адвоката, очікування відповіді на адвокатський запит з УПП в Сумській області з метою отримання відеозапитсу з нагрудних відеореєстраторів, не може бути визнано поважною причиною пропуску строку. Перебування позивача на військовій службі за відсутності відомостей та доказів про його участь у бойових діях, також не є поважною причиною пропуску звернення до суду з позовом.

Судом також враховується правові висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 27.05.2020 у справі № 9901/546/19, де вказано, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Тобто, строк звернення до адміністративного суду може бути поновлений лише за наявності поважних підстав, наявність яких підтверджена відповідними доказами.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позивач пропустив передбачений ч.2 ст.286 КАС України строк звернення до суду з позовом, а підстави, вказані ним у заяві, не є поважними.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене, за відсутності підстав для поновлення пропущеного строку, наявні підстави для залишення позову без руху та надання позивачеві можливості в п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали, подати до суду заяву, в якій вказати інші підстави для поновлення строку, долучивши докази на підтвердження поважності причин такого пропуску.

За змістом частин першої, другої ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного вище, адміністративний позов ОСОБА_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності не відповідає вимогам, встановленим ст.161 КАС України, а тому його слід залишити без руху.

У разі невиконання вимог цієї ухвали адміністративний позов ОСОБА_1 згідно із вимогами п.1 ч.4 ст.169 КАС України буде повернуто позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5, 160, 161, 169, 171, 242, 243, 248, 286 КАС України,

п о с т а н о в и в :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Сумській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - залишити без руху.

Визнати неповажними зазначені позивачем причини пропуску процесуального строку звернення до суду з позовною заявою ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Сумській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Надати позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня вручення копії цієї ухвали, а саме: зазначити належного відповідача та подати заяву про поновлення пропущеного строку та вказати інші підстави для поновлення строку звернення з цим адміністративним позовом із наданням доказів на підтвердження таких підстав.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява залишається без розгляду.

Копію цієї ухвали надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.В. Шияновська