Справа № 240/2468/25
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2025 року м. Житомир справа № 240/2468/25

категорія 109010000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Майстренко Н.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про визнання протиправною відмови, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради, в якому просить:

- визнати протиправним відмову Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради, що оформлена листом від 03.10.2024 № 3163/13, у видачі будівельного паспорту на нове будівництво індивідуального житлового будинку на земельній ділянці площею 0,0517 га, за кадастровим номером :06:024:0053, цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- зобов`язати Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради видати їй будівельний паспорт на нове будівництво індивідуального житлового будинку на земельній ділянці площею 0,0517 га, за кадастровим номером :06:024:0053, цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позову зазначає, що вона є власницею земельної ділянки площею 0,0517 га, за кадастровим номером :06:024:0053, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач звернулася з заявою до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради щодо видачі будівельного паспорта на нове будівництво індивідуального житлового будинку на вказаній земельній ділянці.

За результатами розгляду заяви Департаментом надана відповідь, яка оформлена листом від 03.10.2024 № 3163/13, про відмову у видачі будівельного паспорту. Вважаючи таку відмову протиправною, позивач звернулась до суду за захистом свої прав та законних інтересів.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Відповідачем надіслано до суду відзив на позовну заяву, в якому він просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Представник відповідача вказав, що відповідно до нотаріально засвідченої заяви ОСОБА_1 про поділ земельної ділянки з кадастровим номером :06:024:0050 та технічної документації, розробленої сертифікованим землевпорядником, зазначену земельну ділянку поділено. В результаті поділу виникло дві земельні ділянки - кадастровий номер :06:024:0053 загальною площею 0,0517 га, та кадастровий номер :06:024:0052 загальною площею 0,0113 га, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), речове право на зазначені ділянки зареєстровано 22.05.2024 відповідно. На адресу Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради 26.09.2024 від ОСОБА_1 надійшла заява на видачу будівельного паспорта (внесення змін до будівельного паспорта) забудови земельної ділянки. Зазначеною заявою ОСОБА_1 просила видати (внести зміни) в будівельний паспорт забудови земельної ділянки загальною площею, 0,0517 га. Відповідно до Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку НВ-024 від 16.05.2024 в розділі "Відомості про обмеження у використанні земельної ділянки" вказаного Витягу зазначено, що на земельну ділянку площею 0,0128 га поширюється дія обмежень - охоронна зона навколо промислового об`єкта, підстава: Земельний кодекс України від 25.11.2001, строк обмеження безстроково, на земельну ділянку площею 0,0517 га (тобто на всю земельну ділянку) поширюється дія обмежень - санітарно-захисна зона навколо (уздовж) об`єкта транспорту, підстава виникнення обмеження: Земельний кодекс України 25.11.2001, строк дії обмежень - безстроково.

Отже, відповідач вважає, що ОСОБА_1 ще 16.05.2024 було відомо про те, що на земельну ділянку з кадастровим номером :06:024:0053 накладено обмеження у її використанні на підставі Земельного кодексу України.

Нормами Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки та частини 2 статті 114 Земельного кодексу передбачено, що у межах санітарно-захисних зон забороняється будівництво житлових об`єктів, об`єктів соціальної інфраструктури та інших об`єктів, пов`язаних з постійним перебуванням людей, а тому відмова у видачі будівельного паспорта на забудову земельної ділянки з кадастровим номером :06:024:0053 обґрунтована.

Від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено, що у Витязі з Державного земельного кадастру про земельну ділянку за номером НВ-019 від 08.11.2019 та за номером НВ-020 від 04.09.2020 у розділі: Відомості про обмеження у використанні земельної ділянки зазначено: «Відомості про обмеження у використанні земельної ділянки, встановлені Порядком ведення Державного земельного кадастру, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 № 1051, не зареєстровані». Просить задовольнити вимоги позовної заяви.

Департаментом містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради до суду подані письмові заперечення на відзив, в яких представником вказано, що зазначені витяги, додані до відповіді на відзив, стосуються земельної ділянки з кадастровим номером :06:024:0015 площею 0,1000 га, яка була зареєстрована в Державному земельному кадастрі ще 04.04.2006 на підставі проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок 06.04.2005. Проте, земельна ділянка з кадастровим номером :06:024:0015 припинила своє існування як об`єкт цивільного права з моменту її поділу та внесення в Державний земельний кадастр відомостей щодо земельних ділянок:

з кадастровим номером :06:024:0052 площею 0,0113 га;

з кадастровим номером :06:024:0053 площею 0,0517 га;

з кадастровим номером :06:024:0051 площею 0,0370 га.

Витяги з Державного земельного кадастру за номером НВ-019 від 08.11.2019 та за номером НВ-020 від 04.09.2020 є неналежними доказами, оскільки не містять інформацію щодо земельної ділянки з кадастровим номером :06.024:0053 площею 0,0517 га, щодо якої позивач зверталась до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради з заявою на видачу будівельного паспорта.

Розглянувши дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи (у письмовому провадженні) з особливостями, визначеними статтями 257 - 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), а також дослідивши подані сторонами документи, суд встановив таке.

Судом встановлено, що 26.09.2024 на адресу Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради від ОСОБА_1 надійшла заява на видачу будівельного паспорта (внесення змін до будівельного паспорта) забудови земельної ділянки. Зазначеною заявою ОСОБА_1 просила видати (внести зміни) в будівельний паспорт забудови земельної ділянки загальною площею, 0,0517 га.

Листом Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради від 03.10.2024 № 3163/13 ОСОБА_1 повідомлено про відмову у видачі будівельного паспорту, а також повідомлено, про те, що відповідно до планувальних обмежень схеми зонування території міста Житомира, затвердженого рішенням міської ради від 04.04.2017 № 579 «Про затвердження Плану зонування міста Житомира», земельна ділянка, на якій проектується будівництво житлового будинку, розташована в санітарно-захисній зоні від залізничних колій, де розміщення будинків не допускається (вимоги пункту 14.2.5 ДБН Б-2.2.-12:2019 «Планування та забудова території», пояснювальна записка Зонінгу). Вимогами статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що за наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Не погоджуючись з такою відмову відповідача, позивач звернулася до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.

Статтею 375 ЦК України визначено право власника на забудову земельної ділянки.

Так, відповідно до ст. 375 ЦК України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам (ч. 1 цієї статті). Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно (ч. 2 цієї статті). Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням (ч. 3 цієї статті).

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності, спрямованої на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі - Закон України № 3038-VI).

Частиною 2 ст. 8 Закону України № 3038-VI визначено, що планування та забудова земельних ділянок здійснюється їх власниками чи користувачами в установленому законодавством порядку.

Відповідно ст. 25 Закону України № 3038-VI режим забудови територій, визначених для містобудівних потреб, встановлюється містобудівною документацією на місцевому рівні (ч. 1). Режим забудови територій, визначених для містобудівних потреб, обов`язковий для врахування під час розроблення землевпорядної документації (ч. 2). Узгодження питань щодо забудови визначених для містобудівних потреб територій суміжних територіальних громад здійснюється на підставі відповідних угод, відображається у схемах планування зазначених територій та генеральних планах населених пунктів (ч. 4). Встановлення режиму забудови територій, визначених для містобудівних потреб, не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, зміни адміністративно-територіальних меж до моменту вилучення (викупу) земельних ділянок (ч. 5).

Статтею 27 Закону України № 3038-VI визначено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі (ч. 1). Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника (ч. 2). Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування (ч. 3). Порядок видачі будівельного паспорта визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування (ч. 4).

На виконання вимог вказаного Закону України №3038-VI Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України наказом від 05 липня 2011 року №103 затвердило Порядок видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки (далі - Порядок № 103). Даний Порядок № 103 зареєстрований в Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 року за № 902/19640.

Приписами Порядку № 103 визначено, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці (п. 1.2). Розроблення будівельного паспорта здійснюється відповідно до містобудівної документації на місцевому рівні (п. 1.4).

Відповідно до пункту 2.1 Порядку №103 будівельний паспорт видається уповноваженим органом з питань містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження заяви на видачу будівельного паспорта за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку, до якої додаються: копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію, або заповіту, у разі якщо речове право на земельну ділянку не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно; копія документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці, у разі якщо право власності на об`єкт нерухомого майна не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (у разі здійснення реконструкції, капітального ремонту); згода співвласника (співвласників) об`єкта нерухомого майна, розташованого на земельній ділянці (у разі здійснення реконструкції, капітального ремонту) (за умови перебування у спільній власності); схема намірів забудови земельної ділянки (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо), за формою, наведеною у додатку 2 до цього Порядку; проектна документація (за наявності); згода співвласника (співвласників) земельної ділянки на забудову (у разі розміщення нових об`єктів) (за умови перебування у спільній власності); інформація про наявність у межах земельної ділянки режимоутворюючих об`єктів культурної спадщини та обмеження у використанні земельної ділянки у разі здійснення нового будівництва об`єкта (за наявності). Копії документів, що подаються для отримання будівельного паспорта, засвідчуються замовником (його представником). Документи подаються уповноваженому органу з питань містобудування та архітектури з урахуванням вимог статті 26-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 червня 2021 року № 681: 1) в електронній формі через електронний кабінет Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (далі - електронний кабінет) або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронним кабінетом, користувачем якої є замовник та відповідний уповноважений орган з питань містобудування та архітектури; 2) у паперовій формі особисто замовником (у тому числі через центри надання адміністративних послуг) або поштовим відправленням з описом вкладення.

Пунктами 2.3-2.5 Порядку № 103 визначено, що уповноважений орган з питань містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, будівельним нормам і правилам (п. 2.3). Пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом з питань містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, будівельним нормам і правилам; подання замовником заяви в довільній формі про відмову від отримання будівельного паспорта (п. 2.4). Документи для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертаються замовнику у спосіб, відповідно до якого подавалися такі документи за рішенням уповноваженого органу з питань містобудування та архітектури шляхом направлення повідомлення про відмову в наданні будівельного паспорта з відповідним обґрунтуванням усіх підстав повернення у строк, який не перевищує строк його надання, з попереднім внесенням відповідного рішення до Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (далі - Реєстр будівельної діяльності) (п. 2.5).

З дослідженого судом повідомлення про відмову в наданні будівельного паспорта від 03.10.2024 року №3163/13 встановлено, що відповідачем зазначено таку підставу для відмови у надані будівельного паспорта позивачу: «Відповідно до планувальних обмежень схеми зонування території міста Житомир, затвердженого рішенням міської ради віл 04.04.2017 № 579 «Про затвердження Плану зонування міста Житомира», земельна ділянка, на якій проектується будівництво житлового будинку, розташована в санітарно-захисній зоні від залізничних колій, де розміщення будинків не допускається (вимоги пункту 14.2.5 ДБН Б-2.2-12:2019 «Планування та забудова територій», пояснювальна записка Зонінгу). Вимогами статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що за наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі. Враховуючи зазначене, видати будівельний паспорт на забудову (нове будівництво індивідуального (садибного) житлового будинку) земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 немає можливості».

Положеннями ст. 1 Закону України «Про основи містобудування» від 16.11.1992 №2780-XII (далі - Закон України №2780-ХІІ) визначено, що містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Згідно ст. 5 Закону України № 2780-ХІІ при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені: розробка містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням норм і правил; розміщення і будівництво об`єктів відповідно до затверджених у встановленому порядку містобудівної документації та проектів цих об`єктів; раціональне використання земель та територій для містобудівних потреб, підвищення ефективності забудови та іншого використання земельних ділянок; охорона культурної спадщини, збереження традиційного характеру середовища населених пунктів; урахування державних та громадських інтересів при плануванні та забудові територій; урахування законних інтересів та вимог власників або користувачів земельних ділянок та будівель, що оточують місце будівництва; інформування через медіа громадян про плани перспективного розвитку територій і населених пунктів, розміщення важливих містобудівних об`єктів; участь громадян, об`єднань громадян в обговоренні містобудівної документації, проектів окремих об`єктів і внесення відповідних пропозицій до державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій; захист прав громадян та громадських організацій згідно із законодавством.

Статтею 16 Закону України № 3038-VI передбачено, що планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження комплексних планів просторового розвитку територій територіальних громад, генеральних планів населених пунктів і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них. Містобудівна документація на місцевому рівні розробляється з урахуванням відомостей Державного земельного кадастру на актуалізованій картографічній основі у цифровій формі в державній системі координат у формі електронних документів, що містять базові і тематичні геопросторові дані (ч. 1).

Положеннями ст. 17 Закону України №3038-VI передбачено, що генеральний план населеного пункту є одночасно видом містобудівної документації на місцевому рівні та документацією із землеустрою і призначений для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту (ч. 1). …. Обов`язковою складовою генерального плану населеного пункту є план зонування території цього населеного пункту (ч. 2). Генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів (ч. 3).

Відповідно до ч. 2 ст. 18 Закону України №3038-VIІ план зонування території встановлює функціональне призначення, вимоги до забудови окремих територій (функціональних зон) населеного пункту, їх ландшафтної організації.

Статтею 26 Закону України № 3038-VIІ визначено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва (ч. 1). Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів (ч. 2). Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації (ч. 4).

З вищенаведених приписів норм права вбачається, що реалізація права на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації. Генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту. План зонування території належить до одного із визначених законом видів містобудівної документації і визначає умови та обмеження використання території у межах визначених функціональних зон.

Відповідно, вирішення уповноваженим органом питання щодо видачі будівельного паспорта повинно здійснюватися з врахуванням встановлених умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на підставі рішення 26 сесії міської ради від 29.09.2005 № 554 стали власниками земельної ділянки 0,0630 га за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення земельної ділянки - будівництво та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.

В подальшому, після смерті ОСОБА_2 , ОСОБА_1 відповідно до свідоцтва право на спадщину за заповітом від 30.10.2020 та рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 24.05.2021 набула право власності на частину земельної ділянки, яка належала ОСОБА_2 .

Отже, земельна ділянка площею 0,0630 га за адресою: АДРЕСА_1 , перейшла у приватну власність ОСОБА_1 .

В подальшому, відповідно до нотаріально засвідченої заяви ОСОБА_1 про поділ вказаної земельної ділянки та технічної документації, розробленої сертифікованим землевпорядником, зазначену земельну ділянку поділено. В результаті поділу виникло дві земельні ділянки - кадастровий номер :06:024:0053 загальною площею 0,0517 га та кадастровий номер :06:024:0052 загальною площею 0,0113 га, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), речове права на зазначені ділянки зареєстровано 22.05.2024.

Відповідно до Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку НВ-024 від 16.05.2024 в розділі "Відомості про обмеження у використанні земельної ділянки" зазначено, що на земельну ділянку площею 0,0128 га поширюється дія обмежень - охоронна зона навколо промислового об`єкта, підстава Земельний кодекс України від 25.11.2001, строк обмеження безстроково, на земельну ділянку площею 0,0517 га поширюється дія обмежень - санітарно-захисна зона навколо (уздовж) об`єкта транспорту, підстава виникнення обмеження Земельний кодекс України 25.11.2001, строк дії обмежень - безстроково. Дата державної реєстрації обмеження - 21.11.2001.

Приписами ст. 114 ЗК України визначено, що санітарно-захисні зони створюються навколо об`єктів, які є джерелами виділення шкідливих речовин, запахів, підвищених рівнів шуму, вібрації, ультразвукових і електромагнітних хвиль, електронних полів, іонізуючих випромінювань тощо, з метою відокремлення таких об`єктів від територій житлової забудови (ч. 1). У межах санітарно-захисних зон забороняється будівництво житлових об`єктів, об`єктів соціальної інфраструктури та інших об`єктів, пов`язаних з постійним перебуванням людей (ч. 2). Правовий режим земель санітарно-захисних зон визначається законодавством України (ч. 3).

Відповідно до Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» наказом Міністерства охорони здоров`я України від 19 червня 1996 року № 173 затверджено Державні санітарні правила планування та забудови населених пунктів (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 24 липня 1996 р. за № 379/1404, далі - Державні санітарні правила).

Приписами Державних санітарних правил визначено, що у санітарно-захисних зонах не можна допускати розміщення: житлових будинків з придомовими територіями, гуртожитків, готелів, будинків для приїжджих, аварійних селищ; дитячих дошкільних закладів, загальноосвітніх шкіл, лікувально-профілактичних та оздоровчих установ загального та спеціального призначення зі стаціонарами, наркологічних диспансерів; спортивних споруд, садів, парків, садівницьких товариств; охоронних зон джерел водопостачання, водозабірних споруд та споруд водопровідної розподільної мережі (п.5.10).

Відповідно до п. 5.12 Державних санітарних правил у санітарно-захисній зоні допускається розташовувати: пожежні депо, лазні, пральні, гаражі, склади (крім громадських та спеціалізованих продовольчих), будівлі управлінь, конструкторських бюро, учбових закладів, виробничо-технічні училища без гуртожитків, магазини, підприємства громадського харчування, поліклініки, науково-дослідні лабораторії, пов`язані з обслуговуванням даного та прилеглих підприємств.

Враховуючи приписи ст. 114 ЗК України та п. 5.12 Державних санітарних правил, судом встановлено, що на земельній ділянці позивача (кадастровий номер :06:024:0053, площею 0,0517 га, цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), категорія землі - землі житлової та громадської забудови, що перебувають у приватній власності, при наявності обмежень у використані земельної ділянки (знаходження земельної ділянки в санітарно-захисній зоні: охоронна зона навколо промислового об`єкта, санітарно-захисна зона навколо (уздовж) об`єкта транспорту) не допускається будівництво житлових об`єктів, індивідуальних житлових будинків.

Оскільки належна позивачу земельна ділянка згідно зі схемою зонування території міста Житомира розміщена у зоні, яка за функціональним призначенням віднесена до санітарно-захисної зони: охоронної зона навколо промислового об`єкта, санітарно-захисної зони навколо (уздовж) об`єкта транспорту, відповідач за заявою позивача від 26.09.2024 правомірно відмовив у видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, позаяк такий вид забудови не відповідає переліку дозволених (переважних (основних) та супутніх) видів цільового призначення території, передбачених у Плані зонування території для даної функціональної зони.

Така підстава відмови узгоджується із пунктом 2.4 розділу ІІ Порядку №103, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 року за № 902/19640 (невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, будівельним нормам і правилам).

Серед іншого суд також зазначає, що рішенням Житомирської міської ради від 30.11.2016 № 454 «Про затвердження Генерального плану міста Житомира» затверджено Генеральний план міста Житомира, розробленого державним підприємством Українським державним науково-дослідницьким інститутом проектування міст «Дніпромісто» ім. Ю.М. Білоконя Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України.

Рішенням Житомирської міської ради від 04.04.2017 № 579 «Про затвердження Плану зонування міста Житомира» затверджено План зонування території міста Житомира, розробленого державним підприємством Українським державним науково- дослідницьким інститутом проектування міст «Дніпромісто» ім. Ю.М. Білоконя Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України.

Рішенням Житомирської міської ради від 24.01.2013 № 484 «Про надання дозволу на розроблення містобудівної документації м. Житомир» управління містобудування, архітектури та дизайну міського середовища міської ради (правонаступником якого є департамент містобудування та земельних відносин міської ради) визначено замовником та надано дозвіл на розроблення містобудівної документації щодо внесення плану зонування та детального плану території міста, коригування плану червоних ліній.

01.08.2015 матеріали змін до Генерального плану міста Житомира оприлюднені на офіційному сайті міської ради https://old.ztr-rada.gov.ua/pages/p7642. Також на офіційному вебсайті Житомирської міської ради за посиланням https://old.zt-rada.gov.ua/actual/728 було опубліковано повідомлення про ознайомлення громадськості міста з матеріалами містобудівної документації «Внесення змін в Генеральний план міста Житомира».

Позивачем вказаний нормативно-правовий акт суб`єкта владних повноважень не оскаржувався.

З урахуванням зазначеного в сукупності, суд дійшов висновку, що відповідач у спірних правовідносинах діяв правомірно, відповідно до наданих йому повноважень у сфері регулювання містобудівної діяльності, планування і забудови території, не вчинив порушень прав позивача як власника земельної ділянки. Тому у задоволенні позову слід відмовити.

Оскільки позивачу відмовлено у задоволенні його позову, підстави для присудження йому понесених судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 241 - 246, 255, 263, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

В задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради (10014, м. Житомир, вул. Покровська, 6, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.М. Майстренко