Справа № 160/26561/24
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2025-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді: Тулянцевої І.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (в порядку письмового провадження) у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛКОГОЛЬНО-БЕЗАЛКОГОЛЬНИЙ КОМБІНАТ ДНІПРО» до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування рішень, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду через підсистему «Електронний суд» надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛКОГОЛЬНО-БЕЗАЛКОГОЛЬНИЙ КОМБІНАТ ДНІПРО» до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області, в якій позивач просить:
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що спірними рішеннями Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про накладення штрафу за порушення законодавства про рекламу № 71/24 від 16 серпня 2024 р. та № 74/24 від 05 вересня 2024 р. було необґрунтовано притягнуто позивача до відповідальності за порушення вимог п.3 ст.7; п.2 ч. 1 ст.8; ч.2 ст.22 та ч.2 ст.26 Закону України «Про рекламу», а саме - за розміщення на задніх дверях грузового транспортного засобу з реєстраційним державним номером: НОМЕР_1 реклами, яка використовується як зовнішня реклама алкогольних напоїв з елементами дискримінації за ознакою статі, та направлена на споживачів реклами - невизначене коло осіб, на яких спрямовується ця реклама, а також неподання на вимогу органу державної влади, підтверджуючої вартість розповсюдженої реклами. Так, позивачем наголошується, що фактично відповідачем не наводиться належних обґрунтувань, в чому саме проявляється дискримінація за ознаками статі та сексизму, зокрема, в чому саме обмежуються особи у визнанні, реалізації або користуванні правами і свободами або привілеями. Крім того, відповідач ігнорує факт того, що зовнішня реклама і реклама на транспортному засобі є різними видами реклами за ЗУ «Про рекламу». При цьому, транспортний засіб, на якому за спірним рішенням зображені алкогольні напої, належить фізичній особі ОСОБА_1 , а отже склад правопорушення відсутній. Також, позивачем в листі № 1608/202-2 від 16.08.2024 р. зазначено про договір з розповсюджувачем реклами, а сам такий договір № 0701/1 від 01.07.2024 р. доданий до пояснень. Вартість послуг і порядок розрахунків передбачений розділом 3 вказаного договору, а отже спірне рішення взагалі не має обґрунтування. Серед іншого, позивачем наголошується, що спірні рішення відповідача прийняті без дотримання вимог, встановлених Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», зокрема, за відсутності наказу (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. Посадові особи відповідача не пред`явили позивачу перед початком здійснення заходу посвідчення (направлення), яке повинно містити передбачену законом інформацію, в тому числі, підстави для здійснення заходу, та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу. За результатами заходу не складено акта уніфікованої форми. Крім того, ГУ Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області не надано відповідного рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері, про дозвіл на здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю). Разом з тим, наголошено на тому, що ГУ Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області упродовж періоду дії в Україні воєнного стану може проводити позапланові заходи державного нагляду (контролю) за дотриманням законодавства України про рекламу лише за умови наявності та на підставі відповідного рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог, з огляду на таке.
Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області отримано звернення громадянки ОСОБА_2 (скарга від 25.07.2024 року вх.№ Р-1022) щодо порушення ТОВ «АЛКОГОЛЬНО-БЕЗАЛКОГОЛЬНИЙ КОМБІНАТ ДНІПРО» вимог п.6 ч.1 ст.1 Закону України «Про рекламу» (дискримінаційна реклама за ознакою статі), а саме, в сюжеті реклами свого продукту ТОВ «АБК ДНІПРО» використовує фото оголених дівчат з сексуальним підтекстом та посиланням на українську національність цих дівчат.
Протоколом про порушення законодавства про рекламу №71/24 від 30.07.2024 року передбачено, що в ході здійснення відповідного контролю за дотриманням вимог законодавства про рекламу, спеціалістами Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області встановлено ознаки порушення вимог п.6 ч.1 ст.1;п.3 ст.7; п.2 ч.1 ст.8; ч.2 ст.22 ЗУ «Про рекламу». Реклама ТОВ «АБК ДНІПРО» розміщена на задніх дверях грузового транспортного засобу з реєстраційним державним номером: НОМЕР_1 реклами, яка використовується як зовнішня реклама алкогольних напоїв, яка направлена на споживачів реклами невизначене коло осіб, на яких спрямовується реклама, із зображенням двох напівоголених молодих дівчат у вбранні українського стилю, в руках яких знаxoдяться пляшки алкогольних напоїв «BILLY BONES» та «NAPOLEON».
Рішенням про початок розгляду справи про порушення законодавства про рекламу №71/24 від 31.07.2024 року було вирішено розпочати справу про порушення законодавства про рекламу відносно ТОВ «АЛКОГОЛЬНО-БЕЗАЛКОГОЛЬНИЙ КОМБІНАТ ДНІПРО» ( і.к. 36710304).

Листом «Про порушення законодавства про рекламу» вих. №5.4/11006 від 02.08.2024 року, керуючись ч. 2 ст. 26 Закону України «Про рекламу», Головне управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області вимагало від ТОВ «АЛКОГОЛЬНО-БЕЗАЛКОГОЛЬНИЙ КОМБІНАТ ДНІПРО» надати на електронну адресу та в паперовому вигляді наступні документи: витяг з ЄДР, ліцензію на вид діяльності; договір з замовником, виробником та розповсюджувачем реклами; погоджений оригінал-макет реклами; документи, що підтверджують вартість розповсюдженої реклами; згоду фізичної особи на участь в рекламі; письмове пояснення щодо порушення законодавства про рекламу; фотозвіт про усунення порушень.

Також вказаним листом було запрошено позивача або його представника для участі в засіданні з розгляду матеріалів справи про порушення законодавства про рекламу, яке відбудеться 16.08.2024 о 10:00 год.

Листом ТОВ «АЛКОГОЛЬНО-БЕЗАЛКОГОЛЬНИЙ КОМБІНАТ ДНІПРО» «Про надання документів» вих. №1608/202-2 від 16.08.2024 року на адресу Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області було надано копії наступних документів: витяг з ЄДР; ліцензія на вид діяльності; договір з розповсюджувачем реклами; оригінал-макет реклами; згоду фізичної особи на участь в рекламі; письмове пояснення щодо порушення законодавства про рекламу.

Відповідно до «Пояснення щодо порушення законодавства про рекламу» вих. №1608/202-2 від 16.08.2024 року, ТОВ «АЛКОГОЛЬНО-БЕЗАЛКОГОЛЬНИЙ КОМБІНАТ ДНІПРО» було повідомлено, що на напівпричепі грузового транспортного засобу з реєстраційним держаним номером: НОМЕР_1 розміщена символіка ТОВ «АБК ДНІПРО» та на задніх дверцятах розміщені моделі із продукцією ТОВ «АБК ДНІПРО». Стосовно дівчат, які розміщені на задніх дверцятах вантажівки, моделі не мають сексуального характеру, усі частини тіла які можуть порушувати етичні, гуманістичні або моральні норми прикриті. Зобов`язуємось усунути порушення протягом 10 робочих днів та надіслати фотозвіт на електронну пошту. Також висловлено прохання розглянути матеріали справи про порушення законодавства про рекламу, яке відбудеться 16.08.2024 о 10:00 без їх участі.

Протоколом засідання стосовно справи про порушення законодавства про рекламу №71/24 від 16.08.2024 року передбачено, що при розгляді матеріалів справи про порушення законодавства про рекламу, вимогою Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області вих. №5.4/11006 від 02.08.2024 року, ТОВ «АБК ДНІПРО» було зобов`язано надати документи відносно ознак порушення вимог п.6 ч.1 ст.1;п.3 ст.7; п.2 ч.1 ст.8; ч.2 ст.22 ЗУ «Про рекламу». До Головного управління від ТОВ «АБК ДНІПРО» вих. №1608/202-2 від 16.08.2024 року були надані документи та письмові пояснення відносно порушення законодавства про рекламу, документи, що підтверджують вартість розповсюдженої реклами не надано (виходячи з наданих документів та пояснень вартість реклами встановити неможливо). На підставі розгляду матеріалів справи відносно ТОВ «АБК ДНІПРО», враховуючи неможливість встановлення вартості реклами, розповсюдженої з порушенням вимог законодавства про рекламу на транспортному засобі з реєстраційним держаним номером: НОМЕР_1 , вирішено визнати порушення вимог п.6 ч.1 ст.1;п.3 ст.7; п.2 ч.1 ст.8; ч.2 ст.22 ЗУ «Про рекламу» з боку ТОВ «АБК ДНІПРО» доведеним, при розміщенні на задніх дверях грузового транспортного засобу з реєстраційним державним номером: НОМЕР_1 реклами, яка використовується як зовнішня реклама алкогольних напоїв з елементами дискримінації за ознакою статі, доведеними та прийняти рішення про накладання штрафу за порушення законодавства про рекламу на ТОВ «АБК ДНІПРО» відповідно до вимог ч. 7 ст. 27 ЗУ «Про рекламу», а саме, у розмірі до 300 неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Рішенням про накладення штрафу за порушення законодавства про рекламу №71/24 від 16.08.2024 року, Головне управління Держпродспоживслужби у Дніпропетровській області за розміщення реклами алкогольних напоїв та недотримання встановлених вимог щодо змісту реклами, а також враховуючи неможливість встановлення вартості реклами, розповсюдженої з порушенням вимог законодавства про рекламу (ч. 7 ст. 27 ЗУ «Про рекламу»), а саме, у розмірі до 300 неоподаткованих мінімумів доходів громадян на ТОВ «АБК ДНІПРО» накладено штраф у розмірі 3400,00 грн.

Протоколом про порушення законодавства про рекламу №74/24 від 19.08.2024 року передбачено, що на підставі матеріалів справи та протоколу засідання від 16.08.2024 року №71/24, встановлено ознаки порушення вимог ч. 2 ст. 26 ЗУ «Про рекламу» з боку ТОВ «АБК ДНІПРО», а саме не подання на вимогу органу державної влади інформації підтверджуючої вартість розповсюдженої реклами на задніх дверях грузового транспортного засобу з реєстраційним державним номером: НОМЕР_1 реклами, яка використовується як зовнішня реклама алкогольних напоїв з елементами дискримінації за ознакою статі.

Рішенням про початок розгляду справи про порушення законодавства про рекламу №74/24 від 20.08.2024 року було вирішено розпочати справу про порушення законодавства про рекламу відносно ТОВ «АЛКОГОЛЬНО-БЕЗАЛКОГОЛЬНИЙ КОМБІНАТ ДНІПРО» ( і.к. 36710304).

Листом «Про порушення законодавства про рекламу» вих. №5.4/12222 від 21.08.2024 року, керуючись Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про рекламу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 травня 2004 р. № 693, Головне управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області було запрошено позивача або його представника для участі в засіданні з розгляду справи про порушення ч. 2 ст. 26 ЗУ «Про рекламу» з боку ТОВ «АБК ДНІПРО», а саме, не подання на вимогу органу державної влади інформації підтверджуючої вартість розповсюдженої реклами на задніх дверях грузового транспортного засобу з реєстраційним державним номером: НОМЕР_1 реклами, яка використовується як зовнішня реклама алкогольних напоїв з елементами дискримінації за ознакою статі, яке відбудеться 05.09.2024 об 11:00 год.

Протоколом засідання стосовно справи про порушення законодавства про рекламу №74/24 від 05.09.2024 року передбачено, що при розгляді матеріалів справи про порушення законодавства про рекламу №74/24 від 19.08.2024 року встановлено ознаки порушення вимог ч. 2 ст. 26 ЗУ «Про рекламу» з боку ТОВ «АБК ДНІПРО», а саме - не подання на вимогу органу державної влади інформації, підтверджуючої вартість розповсюдженої реклами на задніх дверях грузового транспортного засобу з реєстраційним державним номером: НОМЕР_1 реклами, яка використовується як зовнішня реклама алкогольних напоїв з елементами дискримінації за ознакою статі та вирішено прийняти рішення про накладання штрафу за порушення законодавства про рекламу на ТОВ «АБК ДНІПРО» відповідно до вимог ч. 6 ст. 27 ЗУ «Про рекламу», а саме у розмірі до 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Рішенням про накладення штрафу за порушення законодавства про рекламу №74/24 від 05.09.2024 року, Головне управління Держпродспоживслужби у Дніпропетровській області за неподання інформації щодо вартості розповсюдженої реклами (ч.6 ст. 27 ЗУ «Про рекламу», а саме у розмірі до 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян на ТОВ «АБК ДНІПРО» накладено штраф у розмірі 1700,00 грн.

Незгода позивача з рішенням про накладення штрафу за порушення законодавства про рекламу № 71/24 від 16 серпня 2024 р. та № 74/24 від 05 вересня 2024 р. стала підставою для звернення до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає про таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно п. 1 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 за № 667 (Положення, у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства та який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, санітарного та епідемічного благополуччя населення (крім виконання функцій з реалізації державної політики у сфері епідеміологічного нагляду (спостереження) та у сфері гігієни праці та функцій із здійснення дозиметричного контролю робочих місць і доз опромінення працівників), з контролю за цінами, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного нагляду (контролю) у сфері агропромислового комплексу, державного нагляду (контролю) у сферах охорони прав на сорти рослин, насінництва та розсадництва, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері, за якістю зерна та продуктів його переробки, державного нагляду (контролю) за додержанням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо сільськогосподарських рослин під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованого організму у відкритих системах на підприємствах, в установах та організаціях агропромислового комплексу незалежно від їх підпорядкування і форми власності, здійснення радіаційного контролю за рівнем радіоактивного забруднення сільськогосподарської продукції і продуктів харчування.

Пунктом 7 цього Положення передбачено, що Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Засади рекламної діяльності в Україні, регулювання відносин, що виникають у процесі виробництва, розповсюдження, розміщення та споживання реклами визначаються Законом України «Про рекламу» від 03.07.1996 №270/96-ВР.

Згідно частиною першою статті 2 Закону України «Про рекламу», цей Закон регулює відносини, пов`язані з виробництвом, розповсюдженням та споживанням реклами на території України.

За визначенням понять, наведених у статті 1 Закону України «Про рекламу», реклама- інформація про особу чи товар, розповсюджена в будь-якій формі та в будь-який спосіб і призначена сформувати або підтримати обізнаність споживачів реклами та їх інтерес щодо таких особи чи товару; рекламні засоби - засоби, що використовуються для доведення реклами до її споживача; розповсюджувач реклами - особа, яка здійснює розповсюдження реклами; внутрішня реклама - реклама, що розміщується всередині будинків, споруд, у тому числі в кінотеатрах і театрах під час, до і після демонстрації кінофільмів та вистав, концертів, а також під час спортивних заходів та спортивних змагань, що проводяться у закритих приміщеннях, крім місць торгівлі (у тому числі буфетів, кіосків, яток), в яких може розміщуватися інформація про товари, що безпосередньо в цих місцях продаються.

Відповідно до частини 1 статті 26 Закону України «Про рекламу» контроль за дотриманням законодавства України про рекламу здійснює у межах своїх повноважень, зокрема, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів - щодо захисту прав споживачів реклами.

Питання накладення уповноваженими особами Державної інспекції з питань захисту прав споживачів та її територіальних органів в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі штрафів на рекламодавців, виробників і розповсюджувачів реклами за порушення законодавства про рекламу (крім штрафів, накладення яких належить виключно до компетенції Антимонопольного комітету і регулюється законодавством з питань авторського права та суміжних прав) регулює Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про рекламу, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26.05.2004 № 693 (далі - Порядок № 693).

На підставі пункту 8 Порядку № 693 накладати штрафи на рекламодавців, виробників та розповсюджувачів реклами мають право голова Держспоживінспекції, його заступники, начальники територіальних органів Держспоживінспекції та їх заступники.

За результатами розгляду справи приймається рішення, що оформляється у двох примірниках, один з яких залишається у Держспоживінспекції або її територіальному органі, другий - у 10-денний строк надсилається особі, стосовно якої було прийнято рішення, або видається її представникові під розписку (пункт 18 Порядку № 693).

Рішення у справі може бути оскаржено в установленому порядку (пункт 18 Порядку № 693).

Пунктом 20 Порядку № 693 визначено, що сума штрафів за порушення законодавства про рекламу сплачується добровільно або стягується в судовому порядку відповідно до законодавства.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05.06.2019 у справі № 812/1234/18 дійшла висновку, що у спірних відносинах, зокрема щодо стягнення штрафу за порушення законодавства про рекламу, ГУ Держпродспоживслужби діє як суб`єкт владних повноважень, наділений Законом № 270/96-ВР та Порядком № 693 функціями контролю за дотриманням законодавства України про рекламу, та відповідно правом на звернення до суду з позовом про примусове стягнення штрафу за порушення законодавства про рекламу.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» 5 квітня 2007року № 877-V, у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин (далі - Закон № 877-V).

Статтею 1 Закону №877-V визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом; спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Відповідно до статті 2 цього Закону його дія поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Таким чином, предметом правового регулювання цього Закону є відносини у сфері здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. Незважаючи на те, що іншими законами та підзаконними актами, що діяли раніше, було врегульовано наглядові та контрольні правовідносини, з дня набрання чинності Законом № 877-V саме він підлягає застосуванню як спеціальний.

Водночас, Закон 877-V у статті 2 передбачає коло правовідносин, на які його дія не поширюється.

Конструкція статті 2 Закону № 877-V свідчить про те, що законодавець визначив сферу застосування цього Закону шляхом виключення певних видів правовідносин з-під дії Закону, а також шляхом конкретизації видів правовідносин, на які поширюється дія цього Закону повністю або у відповідній його частині. Тобто, цю норму слід розуміти так, що Закон № 877-V поширює свою дію повністю або частково на відносини, що конкретизовані у статті 2, та на всі інші, крім тих, на які накладено заборону його застосування.

У статті 2 Закону № 877-V відсутнє застереження щодо непоширення цього Закону на сферу контролю за дотриманням законодавства України про рекламу.

Як уже зазначалось вище, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05.06.2019 у справі № 812/1234/18 вказувала, що ГУ Держпродспоживслужби наділене функціями контролю за дотриманням законодавства України про рекламу.

Аналіз статей 1, 2 Закону 877-V та згадані вище висновки Великої Палати Верховного Суду дають підстави вважати, що ГУ Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області у спірних правовідносин має керуватись, зокрема, Законом №877-V.

Отож, контроль за дотриманням законодавства про рекламу є видом державного нагляду (контролю), і при проведенні заходів контролю за дотриманням законодавства України про рекламу контролюючі органи мають дотримуватись вимог Закону № 877-V, дія яких поширюється на проведення таких заходів.

Так, відповідно до правових висновків Верховного Суду, викладених зокрема у постанові Верховного Суду у складі колеги суддів Касаційного адміністративного суду від 23.09.2021 у справі № 826/24133/15, постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 22.06.2022 у справі № 810/3148/17, постанові Верховного Суду у складі колеги суддів Касаційного адміністративного суду від 17.01.2023 у справі № 826/9936/17, на правовідносини у сфері контролю реклами та накладення штрафу за порушення статті 22 Закону України "Про рекламу" поширюється, зокрема, Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" №877-V. Верховний Суд звернув увагу, що норми вказаного Закону не містять обмежень щодо поширення його дії на перевірки у сфері контролю за додержанням законодавства про рекламу. Водночас, Закон України "Про рекламу" не містить правових норм, що встановлюють спосіб, порядок та форми здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням законодавства про рекламу. Ці правовідносини можуть бути врегульовані виключно законом (п. 4 ст. 1 Закону № 877-V). Верховний Суд погодився із доводами про те, що діяльність з контролю за додержанням законодавства про рекламу є видом державного нагляду (контролю), а отже відповідач зобов`язаний дотримуватися вимог Закону № 877-V.

Аналогічна позиція викладена КАС ВС у постанові від 11 липня 2024 року у справі №620/4425/23, за приведених обставин суд відхиляє доводи відповідача щодо необхідності застосування висновків, відображених у постанові Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 28.11.2023р. № 160/3479/22.

Частиною першою статі 4 Закону №877-V встановлено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Згідно з частинами першою та другою статті 7 Закону №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:

- дату складення акта;

- тип заходу (плановий або позаплановий);

- форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);

- предмет державного нагляду (контролю);

-найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;

-найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи -підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання -детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

У разі створення суб`єктом господарювання перешкод органу державного нагляду (контролю) чи його посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) в акті обов`язково зазначається опис дій чи бездіяльності, що призвели до створення таких перешкод, з посиланням на відповідні норми закону.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі -підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Згідно з частиною другою статті 8 Закону №877-V, органи державного нагляду (контролю) та їх посадові особи під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) зобов`язані:

-ознайомити керівника суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноважену ним особу (фізичну особу підприємця або уповноважену ним особу) з результатами державного нагляду (контролю) в строки, передбачені законом;

- не допускати здійснення заходів державного нагляду (контролю) та інших заходів, що не відповідають або не встановлені цим Законом;

- дотримуватися встановлених законом принципів, вимог та порядку здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності;

- не перешкоджати праву суб`єктів господарювання на будь-який законний захист, у тому числі третіми особами.

При цьому, при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів(ч.15 ст. 4 Закону № 877-V); підписати акт в останній день перевірки у двох примірниках та вручити один примірник акта керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання (ч. 6 ст. 7 Закону № 877-V); якщо в ході проведення заходу було виявлено порушення вимог законодавства про рекламу - скласти припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під чає здійснення заходу (ч. 7 ст. 7 Закону № 877-V).

За змістом постанови від 04.10.2022 у справі №420/1842/21, Верховний Суд вказав, що положення ч.11 ст.4 Закону №887-V про те, що плановий чи позаплановий захід повинен здійснюватися у присутності керівника або уповноваженої особи суб`єкта господарювання слід розуміти так, що посадові особи контролюючого органу повинні вжити усі можливі заходи для встановлення особи керівника суб`єкта господарювання або його уповноваженої особи, повідомлення його про проведення перевірки будь-яким доступним способом, зокрема, письмово, телефонограмою, через електронну пошту тощо, та вжити інших заходів, необхідних для забезпечення присутності керівника або іншої уповноваженої особи суб`єкта господарювання під час проведення перевірки та їх поінформованості про час та місце проведення перевірки, коло питань, що виносяться на перевірку.

При цьому, посадові особи контролюючого органу можуть у межах, визначених законодавством, здійснювати фіксацію вчинених власних дій, що спрямовані на забезпечення безумовного виконання, зокрема, положень ст.4, 7 та 10 Закону №887-V щодо вручення направлення на проведення перевірки, службового посвідчення суб`єкта перевірки, вчинення інших дій, спрямованих на забезпечення присутності керівника або уповноваженої особи суб`єкта господарювання під час проведення перевірки, а перешкоджання з боку посадових осіб суб`єкта господарювання у реалізації цих обов`язків, які унеможливлюють проведення планового або позапланового заходу із дотриманням встановленого порядку, можуть кваліфікуватися як недопуск до проведення перевірки.

У будь-якому випадку рішення, що приймаються суб`єктом владних повноважень, або дії, які вживаються у процесі реалізації своєї компетенції, можуть вважатися правомірним лише за умови, що вони відповідають всім критеріям, які визначені ч.2 ст.2 КАС України. Це, зокрема, означає, що контролюючий суб`єкт може довести в адміністративному суді те, що його рішення (дії) прийнято (вчинено) добросовісно та розсудливо, а також обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Щодо Закону України «Про рекламу», яким керувався відповідач при проведенні перевірок, то він не містить правових норм, що встановлюють спосіб, порядок та форми здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням законодавства про рекламу.

Ці правовідносини можуть бути врегульовані виключно законом (стаття 1 Закону №877-V).

Посилання відповідача на Порядок № 693, як підставу здійснення контролю за додержанням законодавства про рекламу, є помилковим. Вказаний нормативний акт регулює порядок накладення штрафів за порушення законодавства про рекламу, а не відносини у сфері державного нагляду (контролю).

Таким чином, діяльність відповідача з контролю за додержанням законодавства про рекламу є видом державного нагляду (контролю), а отже відповідач зобов`язаний був дотримуватися вимог Закону №877-V.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у постанові від 22.06.2022 у справі №810/3148/17.

В порушення наведених вимог Закону №877-V відповідач при проведенні перевірки, не надав представникам позивача посвідчення (направлення) для проведення таких перевірок, акту за результатами проведення перевірки.

Зміст відзиву відповідача на позовну заяву підтверджує, що перевірка дотримання вимог законодавства про рекламу була проведена Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області виключно в порядку, затвердженому Постановою Кабінету Міністрів України №693 від 26.05.2004, та на підставі Закону України «Про рекламу».

Відповідачем не було надано доказів дотримання ним встановленої Законом №877-V процедури проведення заходу державного контролю (нагляду).

Таким чином, встановлені обставини свідчать про те, що відповідачем проведено державний контроль (нагляд) без наведення правових підстав і з порушенням порядку проведення перевірки позивача, визначеного Законом №877-V.

Невиконання або порушення вимог Закону №877-V при призначені та проведенні заходу державного контролю (нагляду) призводить до визнання такого заходу незаконним та відсутності правових наслідків, що є достатньою правовою підставою для висновку протиправність оскаржуваного рішення, прийнятого відповідачем за результатами такого заходу.

Окрім вказаного суд ураховано, що Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації з 24 лютого 2022 року 5:30 год. в Україні введений воєнний стан, який неодноразово продовжувався та діє на даний час.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року №303 припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64 "Про введення воєнного стану в Україні".

Пункт 2 зазначеної Постанови передбачає, що за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

Пунктом 5 цієї Постанови врегульовано припинити проведення планових та позапланових заходів державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 "Про введення воєнного стану в Україні", крім здійснення заходів державного ринкового нагляду щодо побутових ламп неспрямованого випромінення в частині їх відповідності вимогам Технічного регламенту щодо вимог до екодизайну для побутових ламп неспрямованого випромінення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.08.2019 № 734 (Офіційний вісник України, 2019 р., № 66, ст. 2294), і Технічного регламенту щодо встановлення системи для визначення вимог з екодизайну енергоспоживчих продуктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 жовтня 2018 р. № 804 (Офіційний вісник України, 2018 р., № 80, ст. 2678).

Як наслідок, суд зауважує про те, що Головне управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області упродовж періоду дії в Україні воєнного стану може проводити лише позапланові заходи державного нагляду/контролю за дотриманням законодавства України про рекламу за умови наявності та на підставі відповідного рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері.

Водночас, суду не надано доказів на підтвердження наявності відповідного рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері, про дозвіл на здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю).

Суд акцентує увагу на тому, що відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З огляду на викладене, з урахуванням наведених судом законодавчих норм, висновків Верховного Суду та встановлених обставин, суд вважає, що рішення про накладення штрафу за порушення законодавства про рекламу № 71/24 від 16 серпня 2024 р. та № 74/24 від 05 вересня 2024 р. прийняті відповідачем не на підставі та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною першою статті 9 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Таким чином, довести правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в адміністративному судочинстві зобов`язаний суб`єкт владних повноважень.

Однак, відповідачем не доведено правомірності свого рішення у спірних правовідносинах.

Враховуючи викладене, на підставі наданих доказів у їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з наступного.

Частиною першою статті 139 КАС України передбачено, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Зважаючи на викладене, судові витрати зі сплати судового збору, понесені позивачем при зверненні до суду з цією позовною заявою у розмірі 2422,40грн. підлягають стягненню з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача.

Керуючись ст. ст. 9, 72-90, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛКОГОЛЬНО-БЕЗАЛКОГОЛЬНИЙ КОМБІНАТ ДНІПРО» (, місцезнаходження: 51000, Дніпропетровська обл., Царичанський р-н, смт Царичанка, вул. Царичанська, буд. 168) до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області (, місцезнаходження: 49006, м. Дніпро, вул. Філософська, 39а) про визнання протиправними та скасування рішень - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області (, місцезнаходження: 49006, м. Дніпро, вул. Філософська, 39а) № 71/24 від 16 серпня 2024 р. про накладення штрафу за порушення законодавства про рекламу.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області (, місцезнаходження: 49006, м. Дніпро, вул. Філософська, 39а) № 74/24 від 05 вересня 2024 р. про накладення штрафу за порушення законодавства про рекламу

Стягнути з Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області (, місцезнаходження: 49006, м. Дніпро, вул. Філософська, 39а) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛКОГОЛЬНО-БЕЗАЛКОГОЛЬНИЙ КОМБІНАТ ДНІПРО» (, місцезнаходження: 51000, Дніпропетровська обл., Царичанський р-н, смт Царичанка, вул. Царичанська, буд. 168) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 4844,80 грн. (чотири тисячі вісімсот сорок чотири гривні 80 копійок).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.В. Тулянцева