Справа № 640/29523/21
Суддя: Кафарський В.В.
Дата ухвалення: 2025-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без розгляду
Державна екологічна інспекція у Тернопільській області (далів позивач) звернулась до Окружного адміністративного суду у м. Києві з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мото Трейдінг» (далі ТОВ «Мото Трейдінг», відповідач) про стягнення заборгованості у розмірі 136 000,00 грн.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.10.2021 позовну заяву залишено без руху.
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 03.12.2021 відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі.
Після прийняття до провадження Івано-Франківським окружним адміністративним судом цієї справи встановлено, що позивачем пропущено строк звернення до суду з даним позовом.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 22.09.2025 визнано неповажними причини пропуску строку звернення позивача до суду із даним позовом. Позовну заяву Державної екологічної інспекції у Тернопільській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мото Трейдінг» про стягнення заборгованості у розмірі 136 000,00 грн залишено без руху.
На виконання вимог суду позивачем 02.10.2025 надано суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, в якій зазначено, що забезпечити в повному обсязі належне вжиття заходів претензійно-позовних вимог у встановлені процесуальні строки не видавалося за можливе, виходячи із нестабільного фінансування, незважаючи на заплановані прогнози бюджетних асигнувань, а тому повторно з даним позовом позивач звернувся із пропуском строку звернення. Також позивач вважає, що стадія відкриття провадження минула та Окружним адміністративним судом міста Києва було оцінено як поважну обставину, викладену у заяві про поновлення строку, відповідно трактується, що позов поданий у відповідності до вимог КАС України.
Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи та надаючи оцінку доводам, наведеним позивачем у заяві про поновлення пропущеного строку, дійшов висновку про необхідність залишення позовних вимог без розгляду з огляду на таке.
Як уже встановлено судом в ухвалі від 22.09.2025, підставою звернення позивача із даним позовом про стягнення заборгованості є постанови №4 і №5 від 04.06.2020, винесені Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області про накладення на Товариство з обмеженою відповідальністю «Мото Трейдінг» штрафів у загальній сумі 136 000 грн (а.с. 74-77).
Водночас, із даним позовом позивач звернувся до суду 13.10.2021, про що свідчить відтиск штампу на конверті (а.с. 112), тобто більше, як через шістнадцять місяців з дати винесення згаданих постанов №4 і №5.
Отже, факт пропуску є встановленим, позивач його не заперечує, натомість, посилається на нестабільне фінансування, що унеможливило сплату судового збору і, як наслідок, подання вчасно позову.
Проте, суд відхиляє такі посилання представника Державної екологічної інспекції у Тернопільській області, з огляду на те, що пунктами 6, 7 частини 5 статті 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом, упродовж визначених для цього строків.
Отже, учасник справи, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на оскарження судового рішення, повинен забезпечити неухильне і своєчасне виконання своїх процесуальних обов`язків, вимог закону і суду, зокрема стосовно належного оформлення позовної заяви, в тому числі щодо надання документа про сплату судового збору для чого як особа, зацікавлена у її поданні, має вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
Це стосується і заявників (позивачів), які, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, діють як суб`єкти владних повноважень й, до того ж, є бюджетними установами, фінансування яких здійснюється з Державного бюджету України, в тому числі щодо видатків на сплату судового збору, а відтак кошти на вказані цілі повинні бути передбачені у кошторисі такої установи своєчасно і у повному обсязі з урахуванням здійснених видатків за минулий бюджетний період, що кореспондується з пунктами 44, 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 за №228, якими, крім іншого, визначено, що штатні розписи бюджетних установ затверджуються в установленому порядку у місячний строк з початку року.
До затвердження в установленому порядку кошторисів використання бюджетних коштів підставою для здійснення видатків бюджету є проекти зазначених кошторисів (з довідками про зміни до них у разі їх внесення), засвідчені підписами керівника установи та керівника її фінансового підрозділу або бухгалтерської служби. У разі коли бюджетний розпис на наступний рік не затверджено в установлений законодавством термін, в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення), а під час складання кошторисів на наступний рік враховуються обсяги здійснених видатків.
З огляду на наведене позивач (заявник) не позбавлений можливості протягом усього поточного бюджетного року здійснювати видатки бюджету, передбачені для сплати судового збору, на підставі кошторису, а у разі його відсутності проекту кошторису, тимчасового індивідуального кошторису, тимчасового розпису бюджету в обсязі, не меншому за розмір використаних бюджетних коштів у минулому періоді й, при цьому має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення своєчасної сплати судового збору і виконання грошових зобов`язань за виконавчими документами.
Зупинення ж на рахунку фінансових операцій, зокрема в частині видатків, призначених на сплату судового збору і, як наслідок невиконання через це вимог закону і суду, своїх процесуальних обов`язків, не може слугувати підставою для продовження строку, встановленого судом для усунення недоліків позовної заяви, й не повинно впливати на можливість неухильного виконання останнім вимог КАС України щодо оформлення позовної заяви.
Окрім цього, пунктом 2 частини 3 статті 2 КАС України рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства, зміст якого розкриває стаття 8 цього Кодексу, й визначає, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.
Такі приписи наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображення і у статті 44 КАС України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.
Як наслідок, держава в особі органів влади, що діють як суб`єкти владних повноважень та звертаються до суду з метою захисту інтересів у правовідносинах, які виникли з приводу реалізації ними публічно-владних управлінських функцій, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.
Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд в ухвалі від 27.03.2019 по справі №826/5459/18 (адміністративне провадження №К/9901/7652/19).
Зважаючи на вищевикладене, суд дійшов висновку, що наведені позивачем підстави пропуску строку звернення до суду є неповажними.
Щодо доводів позивача про те, що Окружним адміністративним судом міста Києва було оцінено як поважну обставину, викладену у заяві про поновлення строку звернення, то суд такі також відхиляє через безпідставність, адже зміст ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 03.12.2021 свідчить про те, що судом не надано оцінку строку звернення і не визнано поважними причини його пропуску.
Більше того, процесуальний закон врегулював питання щодо вирішення поважності причин пропуску строку зверення і після відкриття провадження у справі.
Так, відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
При цьому, частиною 15 статті 171 КАС України встановлено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.
З огляду на викладене, а також враховуючи висновок суду про неповажність наведених позивачем причин пропуску строку звернення до суду із цим позовом, суд дійшов висновку про необхідність залишення його без розгляду.
Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.
Підсумовуючи вищевикладене, зважаючи на те, що позивач не повідомив поважних причин пропуску строку звернення до суду, у суду наявні підстави, встановлені частиною 15 статті 171 та пунктом 7 частини 1 статті 240 КАС України для залишення без розгляду позовної заяви у зв`язку з пропуском строку, встановленого частиною 2 статті 122 КАС України.
На підставі наведеного, керуючись статтями 122, 171, 240, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
Визнати неповажними причини пропуску строку звернення Державної екологічної інспекції у Тернопільській області до суду із даною позовною заявою.
Позовну заяву Державної екологічної інспекції у Тернопільській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мото Трейдінг» про стягнення заборгованості у розмірі 136 000,00 грн залишити без розгляду.
Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку. Відповідно до статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Позивачу ухвалу надіслати через підсистему «Електронний суд».

Перебіг процесуальних строків, початок яких пов`язується з моментом вручення процесуального документа учаснику судового процесу в електронній формі, починається з наступного дня після доставлення документів до Електронного кабінету в розділ «Мої справи».

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Суддя /підпис/ Кафарський В.В.