Справа № 240/12217/25
Суддя: Шувалова Тетяна Олександрівна
Дата ухвалення: 2025-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2025 року м. Житомир справа № 240/12217/25

категорія 111030600

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Шувалової Т. О., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Фермерського господарства «НАЗАР ПЛЮС АГРО» до Головного управління ДПС у Житомирській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулося Фермерське господарство «НАЗАР ПЛЮС АГРО» (далі ФГ «НАЗАР ПЛЮС АГРО», платник податків) із позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області (далі ГУ ДПС у Житомирській області, відповідач-1), Держаної податкової служби України (далі ДПС, України, відповідач-2) про визнання протиправним та скасування рішення, у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС Житомирській області про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №12722871/43877689 від 08.04.2025 про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 04.03.2025 Фермерського господарство «НАЗАР ПЛЮС АГРО»;

- зобов`язати Державну податкову службу України () зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №1 від 04.03.2023 Фермерського господарство «НАЗАР ПЛЮС АГРО» () та вважати прийнятою днем її фактичного отримання.

Обґрунтовуючи позовні вимоги зазначає, що ФГ «НАЗАР ПЛЮС АГРО» було подано на реєстрацію податкову накладну №1 від 04.03.2025, однак комісією ГУ ДПС в Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, було прийняті рішення, якими відмовлено позивачу у реєстрації податкових накладних.

Наголошує, що позивач за першою подією (попередня оплата) сформував податкову накладну, яку відповідач-1 не зареєстрував без жодних правих підстав.

Позивач звертає увагу на те, що спірне рішення не містить обґрунтувань причин відмови у реєстрації податкової накладної. У той же час, як вказує позивач, відповідачем-1 не зазначено, яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

Крім того, зазначає, що після зупинення реєстрації податкової накладної, а також на виконання повідомлення про надання додаткових пояснень ним було подано до податкового органу усі необхідні для реєстрації первинні документи, які підтверджують факт здійснення господарської операції, тому вважає, що спірне рішення прийнято протиправно та має бути скасовано.

Стосовно позовної вимоги про зобов`язання ДПС зареєструвати податкову накладну датою її фактичного подання зауважує, що такий спосіб захисту є належним та є гарантією, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

З урахуванням вищезазначеного просить позовні вимоги задовольнити.

Також позивач зазначає, що орієнтовний розрахунок суми судових витрат на сплату судового збору, які додані до позову, складають - 6056,00 грн, а орієнтовний розмір витрат на правничу допомогу в суді першої інстанції - 14 000 грн.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 06 травня 2025 року позов прийнято до провадження, відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження на підставі частини 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) та визначено відповідачу строк для подання відзиву на позов.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 06 червня 2025 року у задоволені клопотанні ГУ ДПС у Житомирській області про розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін адміністративної справи №240/12217/25 - відмовлено.

Відповідач-1 надав до суду відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнав та вважав їх такими, що не підлягають задоволенню. На обґрунтування своєї позиції зазначає, що податковим органом виконано всі вимоги Постанови Кабінету Міністрів України 11 грудня 2019 року №1165, якою, серед іншого, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165), натомість платником податку надано не повний пакет відповідних документів для реєстрації податкової накладної, який не є достатнім для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, що стало підставою для прийняття рішення про відмову в реєстрації такої.

ГУ ДПС у Житомирській області зауважує, що обов`язок підтвердити правомірність та обґрунтованість витрат первинними документами покладається на платника, податковий орган не може володіти інформацією щодо вичерпного (конкретного) переліку документів за відповідними операціями.

Також відповідач-1 наголошує, що позовна вимога в частині зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних в обхід формальної перевірки ГУ ДПС у Житомирській області документів для такої реєстрації є порушенням дискреційних повноважень ГУ ДПС у Житомирській області в частині подання висновку щодо реєстрації податкової накладної.

Стосовно орієнтовного розрахунку витрат на правничу допомогу податковий орган зазначає, що заявлений розмір гонорару не відповідає складності справи та є необґрунтованим.

ДПС України також надало відзив, який фактично за змістом є аналогічним відзиву відповідача-1.

У відповіді на відзив Держаної податкової служби України позивач зауважує, що у відзиві не надано відповіді на аргументи позивача, тому їх доводи вважає безпідставними.

Згідно зі ст. 258 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення на нього, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи, суд встановив наступне.

ФГ «НАЗАР ПЛЮС АГРО» є юридичною особою, взяте на облік 20.10.2020, як платник єдиного податку за ставкою 3% та платник податку на додану вартість перебуває на обліку з 01.04.2024.

ФГ «НАЗАР ПЛЮС АГРО» зареєстроване за адресою: 13362, Житомирська обл., Бердичівській район, с. Райгородок, вул. Лісова, будинок 4, квартира 3.

Основним видом діяльності за КВЕД є: вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (КВЕД 01.11).

Відповідачі - ГУ ДПС у Житомирській області та ДПС України, є суб`єктами владних повноважень, які в даних правовідносинах реалізують надані ним ПК України повноваження, згідно зі статтею 43 КАС України здатні здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки.

04 березня 2025 року ФГ «НАЗАР ПЛЮС АГРО» було реалізовано пшеницю, урожаю 2024 року, згідно видаткової накладної №4 на суму 99 5219,77 грн., в т ч. ПДВ 14% - 122 219,97 грн. на ТОВ «ТЕССЛАГРУП», , за Договором №5234 від 04.09.2024, додаткова угода №5213-1 від 04.03.2025, довіреність № 3480 від 04.03.2025 на менеджера з постачання ОСОБА_1 та акту прийому-передачі від 04.03.2025.

За наслідками господарської операції з ТОВ «ТЕССЛАГРУП» відповідно до приписів п.201.10 ст.201 ПК України ФГ «НАЗАР ПЛЮС АГРО» було виписано та подано на реєстрацію до ЄРПН податкову накладну №1 від 04.03.2025 по даті відвантаження продукції.

Згідно з квитанцією від 21.03.2025 податкова накладна від 04.03.2025 прийнята під час подачі до Єдиного реєстру податкових накладних, однак її реєстрація зупинена.

Після одержання вказаної квитанції було надіслано пояснення та копії документів щодо підтвердження реальності здійснення господарської операції (а.с.122-124).

У зв`язку з необхідністю отримання від позивача додаткових пояснень та/або документів для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН податковим органом 01.04.2025 направлено Повідомлення №12695274/43877689 (а.с.125-126).

У повідомленні зазначено (виділено позначкою «Х») про необхідність надання додаткової інформації до:

- копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування: договорів, зокрема зовнішньоекономічних контрактів, з додатками до них; первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів, інвентаризаційні описи, у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг), з урахуванням наявних певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Також виділено позначкою «Х» необхідність надання первинних документів щодо придбання товарів, послуг, транспортування продукції, складських документів, актів приймання-передачі (робіт, послуг), з урахуванням наявних певних типових форм та галузевої специфіки, розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків, сертифікати відповідності, документів щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством, інших документів, що підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію якої було зупинено.

У розділі додаткова інформація вказано, що відсутні СГ форми за відповідній період.

Позивачем було надано додаткові пояснення та додатковий пакет документів до податкової накладної, реєстрація якої була зупинена (а.с.127-144):

- Ф №4-сг звіт про посівні площі за 2024 рік;

- Ф №37-сг звіт про збирання врожаю сільськогосподарських культур на 01 вересня 2024 року;

- Ф №37-сг звіт про збирання врожаю сільськогосподарських культур на 01 жовтня 2024 року;

- Ф №37-сг звіт про збирання врожаю сільськогосподарських культур на 01 листопада 2024 року;

- Ф №37-сг звіт про збирання врожаю сільськогосподарських культур на 01 грудня 2024 року;

- лист позивача до ТОВ «Зернокомплекс «Сиваш» щодо переоформлення пшениці у кількості 102,6 т урожаю 2024 року, яка знаходиться на зерновому складі на відповідальному зберіганні відповідно до договору зберігання від 27.08.2024 на ТОВ «Теслагруп».

Однак, за результатами розгляду поданих позивачем пояснень та копій документів, Комісією ГУ ДПС у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, прийнято рішення від 08.04.2025 №12722871/43877689 про відмову в реєстрації податкової накладної від 04.03.2025 №1 (а.с.145).

Мотивуючи прийняте рішення, контролюючий орган зазначив про ненадання платником податків копій документів, а саме:

- ненаданням/частковим наданням додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної в податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку.

У графі «додаткова інформація (зазначити конкретні документи)» відомості відсутні.

Позивачем подано до ДПС України скаргу на рішення ГУ ДПС у Житомирській області від 11.04.2025 №1104-1, до якої, у тому числі, додатково додано документи на право власності на земельні ділянки, складські квитанції, картки аналізу зерна, інформація з кабінету Респондента Державної служби статистики України (а.с.146-147).

За результатами розгляду скарги прийнято рішення №16866/43877689/2 від 17.04.2025 про залишення скарги без задоволення, рішення комісії ГУ ДПС у Житомирській області про відмову у реєстрації - без змін.

Не погодившись з рішеннями Комісії ГУ ДПС у Житомирській області про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, які склались між сторонами, суд виходить з наступного.

Згідно із п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

Відповідно до пп.201.16.1 п.201.16 ст.201 ПК України, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: а) порядковий номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; б) визначення критерію (їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування; в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

При цьому, згідно з пп.201.16.2 п. 201.16 ст. 201 ПК України, письмові пояснення та/або копії документів, зазначені у підпункті "в" підпункту 201.16.1 цього пункту, платник податку має право подати до контролюючого органу за основним місцем обліку такого платника податку протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у такій податковій накладній/розрахунку коригування. Такі документи передаються контролюючим органом за основним місцем обліку платника податку не пізніше наступного робочого дня, з дня їх отримання до комісії центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

Письмові пояснення та/або копії документів, подані платником податків до контролюючого органу відповідно до підпункту 201.16.2 цього пункту, розглядаються комісією центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику (пп.201.16.3 п. 201.16 ст. 201 ПК України).

Зазначена комісія приймає рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підстави для прийняття комісією центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або про відмову в такій реєстрації встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Так, Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 11 грудня 2019 року №1165, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (Порядок №1165).

Відповідно до п. 4 Порядку №1165 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку №1165 визначено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.

Згідно з п. 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п. 7 Порядку №1165).

Відповідно до п. 10 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (п. 11 Порядку №1165).

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (п. 25 Порядку № 1165).

Пунктом 1 додатку 3 до Порядку №1165 віднесено до ознак ризиковості здійснення операцій наступне: відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, у таблиці даних платника податку на додану вартість як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, врегульовано Порядком №520.

Пунктами 2-7 Порядку №520 передбачено, що прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у п.5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Таким чином, можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого розкриття фіскальним органом критерію ризиковості здійснення операцій.

Однак, у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної від 04.03.2025 №1 податковим органом не вказаний конкретний перелік документів, який платник податків має надати для прийняття обґрунтованого рішення щодо реєстрації ПН в ЄРПН.

Відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 12 січня 2023 року № 19 «Зміни до Порядку прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», який набрав чинності з 08 березня 2023 року, пункт 9 Порядку № 520 викладено у наступній редакції:

«Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку:

або приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу, за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку;

або направляє повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та / або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - Повідомлення), за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку з пропозицією щодо надання платником податку додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/ розрахунку коригування;

або приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у разі надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства, та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу, за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Платник податку має право подати до контролюючого органу додаткові пояснення та копії документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, протягом 5 робочих днів з дня, наступного за днем отримання Повідомлення.

Додаткові письмові пояснення та копії документів, зазначені в абзаці шостому цього пункту, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 06 червня 2017 року № 557, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03 серпня 2017 року за № 959/30827 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 01 червня 2020 року № 261).

За результатами розгляду поданих додаткових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем їх отримання, приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Якщо платник податку не надав додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі протягом 5 робочих днів, що настають за днем граничного строку їх подання, визначеного абзацом шостим цього пункту».

Пункт 10 Порядку № 520 з 08 березня 2023 року також було викладено у новій редакції: «Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання / часткового надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, при отриманні Повідомлення;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства».

Відповідно до пункту 12 Порядку № 520 рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Наказом Міністерства фінансів України від 12 січня 2023 року № 19 також було затверджено форми Рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (Додаток 1) та Повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (Додаток 2).

Отже, з наведених вище норм (з урахуванням внесених до них змін) слідує, що з метою вирішення питання про наявність / відсутність підстав для реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з 08 березня 2023 року було встановлено наступний алгоритм взаємодії платника податків та податкового органу.

За наслідками отримання квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної в ЄРПН пункт 4 Порядку №520 надає право платнику податків подати на розгляд комісії регіонального рівня письмові пояснення та копії документів на підтвердження інформації, зазначеної у такій податковій накладній / розрахунку коригування. Загальний перелік таких документів визначений пунктом 5 Порядку № 520.

Якщо платник податків скористався правом подання письмових пояснень та копій документів, то за результатами розгляду останніх комісія регіонального рівня приймає одне із трьох наступних рішень:

1) рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН - якщо надані платником податків документи та письмові пояснення підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній / розрахунку коригування;

2) про направлення Повідомлення - якщо наданих платником податків документів та письмових пояснень недостатньо для підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування. При цьому зміст форми указаного Повідомлення (Додаток 2 до Порядку № 520) свідчить, що у ньому мають бути вказані конкретні документи, які пропонується надати платнику податків;

3) рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН - якщо платник податків надав письмові пояснення та достатній обсяг документів, передбачених пунктом 5 Порядку № 520, але вони не відповідають вимогам законодавства, внаслідок чого не можуть вважатися такими, що підтверджують інформацію, зазначену в податковій накладній / розрахунку коригування.

У випадку направлення платнику податків Повідомлення, такий платник має право подати податковому органу додаткові пояснення та копії документів, зазначені у Повідомленні, за результатами розгляду яких комісія регіонального рівня приймає одне з рішень: 1) про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН; 2) про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН. Реалізація такого права має бути здійснена протягом п`яти робочих днів з дня, наступного за днем отримання Повідомлення. Неподання платником податків додаткових пояснень та копій документів, зазначених у Повідомленні, або їх неповне подання протягом означеного строку має наслідком прийняття комісією регіонального рівня рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН.

При цьому із змісту пункту 10 Порядку № 520 та форми Рішення (Додаток 1 до Порядку №520) слідує, що комісія регіонального рівня у випадку, якщо подані платником податків пояснення / додаткові пояснення та копії документів не підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній/ розрахунку коригування, проставляє відмітку у графі «надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства».

У випадку ж ненадання платником податків у встановлені строки додаткових пояснень і копій документів, встановлених абзацом шостим пункту 9 Порядку №520, комісія регіонального рівня проставляє відмітку у графі «ненадання / часткове надання додаткових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку».

Верховний Суд у постанові від 24 березня 2025 року у справі №140/32696/23 сформував такий правовий висновок:

«Якщо за результатами розгляду письмових пояснень та копій документів, наданих платником податків внаслідок отримання квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН, комісія регіонального рівня дійде висновку, що таких пояснень і документів недостатньо для підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, вона направляє платнику податків Повідомлення, в якому зазначає конкретний перелік документів та інформації, які слід надати. Протягом 5 робочих днів з дня, наступного за днем отримання Повідомлення, платник податків може скористатися правом на подання додаткових пояснень та копій документів згідно із змістом Повідомлення. Якщо платник податків не скористався таким правом, то комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН.».

У справі, що розглядається, мають місце такі обставини.

04 березня 2025 року ФГ «НАЗАР ПЛЮС АГРО» було реалізовано пшеницю, урожаю 2024 року, згідно видаткової накладної №4 на суму 995 219,77 грн., в т ч. ПДВ 14%- 122 219,97 грн. на ТОВ «ТЕССЛАГРУП», за: договором №5234 від 04.09.2024, додатковою угодою №5213-1 від 04.03.2025, довіреністю № 3480 від 04.03.2025 на менеджера з постачання ОСОБА_1 та акту прийому-передачі від 04.03.2025.

Позивач зазначав, що реалізована пшениця була вирощена на земельних ділянках, які розташовані на території Райгородоцької селищної ради, загальною площею 15.6674 га. Про наявність орендованих земельних ділянок до контролюючого органу подано повідомлення за формою 20-ОПП.

У підтвердження факту використання земельних ділянок під урожай пшениці та збір урожаю, позивачем подано відповідну статистичну звітність.

Позивач зазначав, що обробка земельних ділянок під посів сої проводилась власними силами, орендованою сільськогосподарською технікою, а саме трактором колісним марки NEW HOLLAND T6090, реєстраційний номер НОМЕР_1 , згідно Договору оренди транспортного засобу від 29.03.2024.

Для виконання польових робіт з посіву, боронування та культивування взято в оренду трактор колісний ЮМЗ-6АЛ та сільськогосподарську техніку сівалка СЗ-3,6, борони БДТ-3. культиватор КПС-4 згідно договору оренди № 01/04/2024 від 01.04.2024 з ФОП ОСОБА_2 .

Оранка земельних ділянок проведена власними силами трактором колісним марки NEW HOLLAND 16090, підготовка ділянок під посів культури, внесення добрив були проведені трактором колісним ЮМЗ-6АЛ з використанням додаткової сільськогосподарської згідно актів наданих послуг оренди: Акту №1 від 12.04.2024, Акту №2 від 05.04.2025, Акту №3 від 04.05.2024. Часткова оплата проведена згідно платіжної інструкції №38 від 06.06.2024 в сумі 6000,00 грн. Для забезпечення сільськогосподарської техніки пальним укладено Договір з товарів постачальником № 02/04-24 ПММ від - ТОВ «СБ ОІЛ», , договір купівлі-продажу 02.04.2024. Придбання пального відбулось по видатковим накладним №140 від 02.04.2024, від №145 від 05.04.2024, №170 від 15.04.2024 та платіжними інструкціями від 02.04.2024 №2, від 04.04.2024 №3, від 09.04.2024 №4.

Постачальником насіння є СТОВ «Агрофірма «СВІТАНОК», , договір поставки №04/04 від 04.04.2024.

Так, для посіву було придбано насіння згідно накладної №110 від 19.04.2024 та оплачено 19.04.2024 в сумі 61 999,99 грн. за платіжною інструкцією №12.

Для забезпечення високої урожайності придбавались мінеральні добрива у ТОВ «Компанія «МАКОШ», ТОВ «Украгроторг». Для підтримання сільськогосподарської техніки в справному стані, позивач придбавав запасні частини та супутні матеріали у ТОВ «Техноторг-Дон».

Збір урожаю пшениці проводився комбайном зернозбиральним, реєстр. №44850ВХ, CLAAS CONSUL, 1980 р.в., заводський №55013034, згідно Договору оренди с/г техніки від 28 серпня 2024 року в період з 28.08.2024 по 29.08.2024.

Оскільки власних зерносховищ позивач не має, було укладено Договір на зберігання зерна з ТОВ «Зернокомплекс «СИВАШ» № 26 від 27.08.2024.

Для транспортування пшениці до місця зберігання орендовано транспортний засіб за договором про надання транспортно-експедиторських послуг по перевезенню вантажів автомобільним транспортом №08-2024/2ТР від 27.08.2024 з ТОВ «ТБР «Логістик». Позивачем додано до позовної заяви докази, які підтверджують надані послуги, у тому числі товарно-транспортні накладні, акт приймання послуг, платіжну інструкцію.

За місцем зберігання проведено знезараження, очищення та проведено аналіз показників безпеки пшениці, що підтверджується актами надання послуг, платіжними інструкціями, актами-розрахунками.

ФГ «НАЗАР ПЛЮС АГРО» зазначає, що послугами зберігання пшениці, яке оплачено відповідними платіжними інструкціями, користувалось у період з вересня 2024 року по березень 2025 року включно.

Оплата за реалізовану пшеницю від контрагента надійшла на рахунок позивача 06 березня 2025 року в сумі 796 000,00 грн згідно платіжної інструкції №3877145.

По даній господарській операції 04.03.2025 було виписано та подано на реєстрацію в ЄРПН податкову накладну №1 на суму 995 219,77 грн, з урахування податку на додану вартість.

21.03.2025 реєстрацію податкової накладної було зупинено, з підстав «обсяг постачання товару послуги 1001, перевищує величину залишку, визначеного як Критеріїв різниця обсягу ризиковості придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій (додаток 3 Порядку). Додатково повідомляємо: показник «D» = 6.0783% «Рпоточ»=0. Пропонуємо надати пояснення та копії прийняття щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання коригування рішення в Єдиному про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування.

У поясненнях від 24.03.2025 позивач описав зміст господарської операції, посилаючись на первинні документи, мету укладення договорів зберігання, транспортування для підтвердження реалізації пшениці та надав копії первинних документів на підтвердження інформації, зазначеної в податковій накладній від 04.03.2025 №1.

У додаткових поясненнях від 02.04.2025 платник зазначав, що власних зерносховищ не має, тому було укладено Договір на зберігання зерна з ТОВ «Зернокомплекс «СИВАШ» № 26 від 27.08.2024. Послуги зберігання надавались в період з вересня 2024 року по 04 березня 2025 року, що зафіксовано в Актах приймання-передачі послуг та оплачено з розрахункового рахунку в повному обсязі. Первинні документи, які засвідчують факт здійснення господарської операції надавались в поясненні. Транспортування до місця зберігання, проводилось транспортом згідно до договору з ТОВ «ТБР Логістик». Такі первинні документи, як ТТН на вантаж, Акт за послугу перевезення та платіжні інструкції було долучено до пояснення. За місцем зберігання проведено знезараження, очищення та аналіз показників безпеки пшениці. Акт за надані послуги, платіжна інструкція та рахунок було додано до пояснення. Продаж пшениці ФГ «НАЗАР ПЛЮС АГРО» з зерносховища ТОВ «Зернокомплекс «Сиваш» на ТОВ «ТЕССЛАГРУП» проведено згідно видаткової накладної, листа на переоформлення пшениці, яка знаходилась на відповідальному зберігання У ТОВ «Зернокомлекс «Сиваш», довіреності № 3480 від 04.03.2025 та акту прийому-передачі від 04.03.2025. Згідно додаткової угоди №5213-1 від 04.03.2025, яка надавалась в поясненні, умовою поставки є EXW на ТОВ «Зернокомплекс «Сиваш», згідно якої передача товару ТОВ «ТЕССЛАГРУП» відбувалась в місці зберігання та факту вивезення товару не було.

Як було зазначено вище, до додаткових пояснень були надані і статистичні звіти.

Суд уважає, що платник достатньо детально навів пояснення та повторно розкрив суть господарської операції.

Проаналізувавши пояснення, додаткові пояснення по зупиненій податковій накладній, яка була подано податковому органу, судом установлено, що позивачем надано ґрунтовні пояснення по господарських операціях, достатній перелік первинних документів, яких достатньо для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

Відповідачами не спростовано надання позивачем на розгляд комісії пояснень по господарських операціях з додатками.

Підстав для обґрунтованих сумнівів щодо поданих доказів, їх належності та достовірності у суду не виникає.

Верховним Судом сформульовано висновок (постанови від 12 листопада 2019 року у справі №816/2183/18, від 18 лютого 2020 року у справі №360/1776/19, від 27 квітня 2020 року у справі №360/1050/19, від 18 червня 2020 року у справі №824/245/19-а, від 06 липня 2023 року у справі №140/1986/22), відповідно до якого здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу. Приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України. У свою чергу, при реєстрації податкової накладної фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями.

Тобто податковий орган під час виконання повноважень щодо моніторингу податкових накладних має аналізувати первинні документи у взаємозв`язку з відомостями податкової накладної та іншими джерелами (державними реєстрами, електронними документами) лише за зовнішніми (формальними, очевидними) критеріями, але не має права здійснювати аналіз господарських операцій платника податків на предмет її реальності (нереальності). Така оцінка може надаватись контролюючим органом виключно у межах проведення відповідної документальної перевірки платника податків.

Так само у пункті 82 постанови від 23.02.2023 у справі №420/9924/20 Верховний Суд звернув увагу на те, що в межах спірних відносин, що виникли між сторонами на стадії реєстрації податкових накладних, надання судами оцінки щодо товарності або безтоварності господарських операцій є передчасною подією. Такі обставини можуть бути встановлені контролюючим органом на підставі здійсненої належної перевірки, з прийняттям ППР, та в подальшому підтверджені судом.

Аналогічний висновок наведений Верховним Судом у постанові від 23.05.2023 у справі №500/770/21.

У випадку, що є спірним у справі, позивач, отримавши повідомлення комісії регіонального рівня, надав на розгляд цієї комісії додаткові пояснення та документи достатні для реєстрації податкових накладних, тому у податкового органу були відсутні підстави для відмови у реєстрації податкової накладної, а у разі, якщо податковий орган дійшов висновку, що подані позивачем документи не дають підстав для реєстрації податкових накладних, він мав обґрунтувати підстави неврахування поданих позивачем документів.

Проте у спірному рішенні, яке прийняте з підстав ненадання/частковим наданням додаткових письмових пояснень та копій документів та є актом індивідуальної дії, останнім не зазначено, які саме конкретні документи не надані.

Окрім того, суд відхиляє доводи ГУ ДПС у Житомирській області, що ті документи, які не було надано позивачем під час подання пояснень до контролюючого органу для реєстрації податкових накладних на підтвердження здійснення господарських операцій, не повинні враховуватись судом під час судового розгляду справи, оскільки контролюючим органом не було чітко зазначено, які саме документи необхідно надати платнику податків.

При цьому, суд ураховує наявність у платника податку права довести саме у судовому процесі обставини, на яких ґрунтуються його доводи. Останнє не є обмеженим поданням виключно тих доказів, що надавались ним з податковою накладною контролюючому органу для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Право надавати заперечення щодо висновків податкового органу та долучати докази на підтвердження таких заперечень надається платнику як на усіх стадіях податкового контролю, так і на стадіях судового процесу, на яких допускається подання учасником процесу нових доказів.

У постанові Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі №1940/1950/18 висловлена правова позиція, відповідно до якої зупинення реєстрації податкової накладної без чіткого визначення переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, не дало позивачу можливості надати достатній обсяг підтверджуючих документів, а тому, враховуючи норми статті 77 КАС України, позивач скористався наданим йому правом довести належними і допустимими доказами заявлені ним позовні вимоги у суді.

Таким чином, оскільки матеріалами справи підтверджено факт надання позивачем податковому органу копій документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних в ЄРПН та зважаючи на наявність документів, які свідчать про проведення господарських операцій між позивачем та його контрагентом та на те, що відповідні документи були надані контролюючому органу, останній не мав правових підстав для відмови позивачу в реєстрації податкової накладної, оскаржуване рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних є протиправним, оскільки платником податків надано всі необхідні документи, які засвідчують факт здійснення господарських операцій за податковими накладними, у реєстрації якої відмовлено.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача про скасування оскаржуваного рішення є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до вимог п.201.1, 201.10 ст. 201 ПК України реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків.

У той же час, наведені норми розраховані на відсутність спірних правовідносин, позаяк у випадку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування механізм її подальшої реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних є іншим.

Згідно з приписами п. 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених п. 12 цього Порядку (крім абз. 10), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Отже, реєстрація в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію якої попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС України.

Проте, обставин, які б унеможливлювали реєстрацію податкової накладної №1 від 04.03.2025 в Єдиному реєстрі податкових накладних, судом не встановлено.

Наявності дискреційних повноважень з боку ДПС України судом в цьому випадку не вбачається та відповідачами не доведено.

Суд зазначає, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Таким чином, суд уважає за належне вказані позовні вимоги також задовольнити.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частинами першою, другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єктів владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій, та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що за наведених у позовній заяві мотивів і підстав, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Стосовно розподілу судових витрат у вигляді судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У матеріалах справи міститься платіжна інструкція від 30.04.2025 № 58 про сплату судового збору в сумі 6056,00 грн, тобто позивачем сплачено судовий збір як за дві вимоги немайнового характеру.

У постановах від 02.12.2021 по справі № 280/5145/19, від 08.02.2022 по справі № 400/6051/21 Верховний Суд сформулював висновок про те, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії або утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дії чи бездіяльності є однією вимогою. Відповідно вимогу про скасування рішення відповідного контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної та зобов`язання її зареєструвати Верховний Суд визнає однією вимогою немайнового характеру.

Вказана позиція підтримана Верховним Судом в постановах від 17.07.2024 по справі № 380/25107/23, від 16.05.2024 по справі № 500/4836/23, від 21.09.2023 по справі № 160/20444/21, від 24.04.2023 по справі № 300/3800/22.

Як вбачається з позовної заяви, яка подана в паперовій формі позивач заявляє позовну вимогу немайнового характеру (про визнання протиправним та скасування рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної в ЄРПН про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН) та взаємопов`язану з ним вимогу зобов`язального характеру (зобов`язання зареєструвати в ЄРПН податкову накладну).

Отже, стягненню на користь позивача, пропорційно за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів підлягає сплачена сума судового збору у розмірі 3028,00 грн.

Решту судового збору може бути повернуто за окремо поданим клопотанням на підставі статті 7 Закону № 3674-VI «Про судовий збір».

У позовній заяві позивач заявляв до стягнення орієнтовний розмір витрат на правничу допомогу в сумі 14 000 грн та надав відповідні докази.

Відповідачами у відзивах на позовну заяву надано заперечення на таке клопотання, яке мотивовано тим, що заявлена позивачем сума витрат на оплату послуг адвоката необґрунтована та завищена.

Положеннями пунтку 1 частини 3 статті 132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи належать витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно з частинами 1 3 статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Приписами частини 4 статті 134 КАС України передбачено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

На підтвердження витрат на правничу допомогу у сумі 14 000 грн до матеріалів справи позивачем надано: договір про надання професійної правничої допомоги від 21.04.2025, акт прийомки - передачі наданих послуг по договору надання професійної правничої допомоги №21/04 від 21.04.2025, платіжна інструкція №60 від 30.04.2025, ордер про надання правничої допомоги № 1127459 від 30.04.2025 адвокатом Вірьовкіним Олександром Ігоровичем.

Судом встановлено, що між адвокатом Вірьовкіним Олександром Ігоровичем та ФГ «НАЗАР ПЛЮС АГРО» (надалі - Замовник) укладено Договір №21/04 про надання професійної правничої допомоги від 21.04.2025.

Відповідно до п. 3.1 договору від 21.04.2025 за правову допомогу, передбачену у п. п. 1.2 Договору Замовник сплачує Адвокату винагороду в розмірі визначеною в Актах прийому передачі наданих послуг.

Зі змісту акту прийомки передачі наданих послуг установлено, що адвокатом Верьовкіним О.І., що діє на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю серії ЖТ№000981, виданого на підставі рішення Ради адвокатів Житомирської області№14/2 від 13.09.2018, та ФГ «НАЗАР ПЛЮС АГРО» вбачається, що складено цей акт про наданні послуги:

Попередня оплата за підготовку та подання позову до Житомирського окружного адміністративного суду до ГУ ДПС у Житомирській області про визнання протиправним та зобов`язання зареєструвати в ЄРПН податкову накладну №1 від 04.03.2025;

кількість послуг 1;

дата надання послуг 21.04.2025;

вартість 14 000 грн.

Відповідно до платіжної інструкції від 30.04.2025 № 60 за надання послуг позивачем сплачено 14 000 грн. на рахунок Вірьовкіна О.І.

Відповідно до частини шостої статті 134 КАС України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина сьома статті 134 КАС України).

Отже, саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування з іншої сторони витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог.

У постанові від 6 серпня 2024 року у справі № 910/11597/23 Верховний Суд зазначив, що критерій розумної необхідності витрат на професійну правничу допомогу є оціночною категорією, яка у кожному конкретному випадку (у кожній конкретній справі) оцінюється судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні доказів, зокрема, наданих на підтвердження обставин понесення таких витрат, надання послуг з професійної правничої допомоги, їх обсягу, вартості з урахуванням складності справи та витраченого адвокатом часу тощо. Сама лише незгода скаржника з наданою судом оцінкою відповідним доказам, які підтверджують факт надання професійної правничої допомоги, а також оцінкою обставин критерію реальності адвокатських витрат, критерію розумності їх розміру тощо, не свідчить про незаконність оскаржуваного судового рішення.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати, що розмір відшкодування судових витрат, не пов`язаних зі сплатою судового збору, повинен бути співрозмірним з ціною позову, тобто не має бути явно завищеним порівняно з ціною позову. Також судом мають бути враховані критерії об`єктивного визначення розміру суми послуг адвоката. У зв`язку з цим суд з урахуванням конкретних обставин, зокрема ціни позову, може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи.

Суд також має враховувати чи пов`язані ці витрати з розглядом справи, чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес тощо.

Крім того, Верховним Судом у додатковій постанові від 08 березня 2023 року у справі №873/52/22 зазначено, що суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості, пропорційності та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час, та неспіврозмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.

Також, не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом, зокрема у випадку укладення ними договору у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи не тільки те, чи були вони фактично понесені, але і оцінювати їх необхідність та неминучість.

Разом з тим, ураховуючи вищевикладене, а також фактичний об`єм виконаної роботи та її незначну складність, оскільки справу розглянуто у порядку спрощеного позовного провадження, в адміністративних судах перебуває на розгляді численна кількість аналогічних справ, тому суд уважає розумно обґрунтованими заявлені витрати на професійну правничу допомогу, які підлягають компенсації позивачу за рахунок відповідачів в розмірі 5000,00 грн.

Указаний розмір витрат обумовлений об`єктивною тривалістю часу, яку мав витратити адвокат під час написання позову, якістю та об`ємом підготовлених матеріалів, а також складністю питань, які були предметом перегляду.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення клопотання про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу та стягнення таких витрат в сумі 5000,00 грн з ГУ ДПС у Житомирській області та Державної податкової служби України солідарно на користь позивача

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 134, 139, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Адміністративний позов Фермерського господарства «НАЗАР ПЛЮС АГРО» до Головного управління ДПС у Житомирській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС Житомирській області () про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №12722871/43877689 від 08.04.2025 про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 04.03.2025 Фермерського господарство «НАЗАР ПЛЮС АГРО» ().

Зобов`язати Державну податкову службу України () зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №1 від 04.03.2023 Фермерського господарство «НАЗАР ПЛЮС АГРО» () та вважати прийнятою днем її фактичного отримання.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Житомирській області () на користь Фермерського господарство «НАЗАР ПЛЮС АГРО» () 1514 (одна тисяча п`ятсот чотирнадцять) грн 00 коп. на відшкодування витрат зі сплати судового збору.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України () на користь Фермерського господарство «НАЗАР ПЛЮС АГРО» () 1514 (одна тисяча п`ятсот чотирнадцять) грн 00 коп. на відшкодування витрат зі сплати судового збору.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Житомирській області () на користь Фермерського господарство «НАЗАР ПЛЮС АГРО» () витрати на правничу допомогу адвоката у розмірі 2500 (дві тисячі п`ятсот) грн 00 коп.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України () на користь Фермерського господарство «НАЗАР ПЛЮС АГРО» () витрати на правничу допомогу адвоката у розмірі 2500 (дві тисячі п`ятсот) грн 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Повне судове рішення складено та підписано 06 жовтня 2025 р.

Суддя Т.О. Шувалова