Справа № 380/19837/25
Суддя: Морська Галина Михайлівна
Дата ухвалення: 2025-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 жовтня 2025 рокусправа № 380/19837/25

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Морська Галина Михайлівна розглянувши у м. Львові матеріали позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и л а :

ОСОБА_1 (далі - позивачка) звернулася до суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області (далі - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправними дії рішення Головного Управління Пенсійного фонду України у Львівській області року №03980/2020 від 30.06.2020, щодо відмови в призначенні пільгової пенсії зі зниженням пенсійного віку на пільгових умовах по Списку №1,2 при досягненні 50-ти років, згідно до п. «б» ст. 13 Закону «Про пенсійне забезпечення» та скасувати його;

- зобов`язати Головне Управління Пенсійного фонду України у Львівській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про призначення пенсії за віком на пільгових умовах, з урахуванням пільгового стажу роботи, який дає право на призначення пенсії за віком на пільгових умовах по Списку № 1,2, при досягненні 50- ти років, відповідно до п. «б» ст. 13 Закону «Про пенсійне забезпечення» за періоди роботи на ПрАТ «Сєвєродонецьке об`єднання Азот» з 02.06.1994 року по 24.12.2003 року (по Списку № 2) та 25.12.2003 року по 26.10.2020 року(по Списку № 1,2) та правової позиції суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява не відповідає вимогам КАС України, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

У прохальній частині позовної заяви позивачка просить визнати протиправними дії та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області №03980/2020 від 30.06.2020, щодо відмови в призначенні пільгової пенсії зі зниженням пенсійного віку на пільгових умовах по Списку №1,2 при досягненні 50-ти років, згідно до п. «б» ст. 13 Закону «Про пенсійне забезпечення».

Однак, у додатках до позовної заяви позивачкою долучено Рішення Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області про відмову у призначенні пенсій №03 від 26.08.2025.

Частиною 1 ст. 2 КАС України регламентовано, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відтак позивачка некоректно сформулювала позовні вимоги, що не дає суду можливості, за умови обґрунтованості позову, відновити її порушені права.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно з ст. 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Цією ж нормою встановлено, що за подання до адміністративного суду фізичною особою позову немайнового характеру судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (ч. 3 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір").

Статтею 7 Закону України Про державний бюджет України на 2025 рік встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2025 року у розмірі 3028,00 грн.

Позивачка звернулася до суду із вимогою про визнання протиправним та скасування рішення відповідача про відмову у призначенні пенсії та зобов`язати повторно розглянути заяву позивачки про призначення пенсії за віком на пільгових умовах.

Тобто, позивачкою заявлено 1 вимогу немайнового характеру, а тому судовий збір становить 968,96 грн. (1211,20 * 0,8)

Проте, в порушення зазначених вимог позивачкою не долучено до позовної заяви доказів сплати судового збору.

Поряд з цим, разом з позовною заявою позивачка подала заяву про відстрочення від сплати судового збору на підставі Закону України "Про судовий збір". Заява мотивована тим, що позивачка є внутрішньо переміщеною особою, фактично втратила житло та вимушена винаймати житло, що вимагає додатково певних грошових коштів. Покликається, що у неї загинув чоловік при захисті України і не отримала матеріальну допомогу від держави у зв`язку з загибеллю чоловіка, а тому перебуває у скрутному матеріальному становищі.

Розглядаючи заяву про відстрочення від сплати судового збору варто зазначити таке.

За змістом ч. 1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Умови, за яких суд може, зокрема зменшити судовий збір, відстрочити його сплату або звільнити від його сплати як такої, а також перелік суб`єктів, до яких таке зменшення (відстрочення, звільнення) застосовується, обумовлені ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Так, згідно з ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналіз наведених положень статті 133 КАС України та статті 8 Закону дає підстави для висновку про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обгрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру чи звільнення сторони від сплати такого.

Також цими ж нормами передбачено, що звільнення від сплати судового збору (відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених статтею 133 КАС України та статтею 8 Закону України Про судовий збір, є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).

Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а повноваження суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Варто звернути увагу на ту обставину, що вирішуючи питання про звільнення від сплати судового збору, суд ураховує майновий стан сторони, який є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Разом з тим, позивачка разом з заявою про відстрочку від сплати судового збору не надає жодних підтверджуючих документів, які б надавали можливість вирішити питання щодо відстрочення від сплати судового збору, зокрема відомостей з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків, інформацію щодо таких джерел/сум нарахованого (виплаченого) доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору в Державному реєстрі фізичних осіб платників податків.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків - десять днів з дня отримання даної ухвали.

Враховуючи викладені обставини, наявні підстави для залишення позову без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, а саме:

- заява про уточнення позовних вимог;

- надання доказів сплати судового збору в розмірі 968,96 грн або підтверджуючих документів, які б надавали можливість вирішити питання щодо відстрочення від сплати судового збору (зокрема відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків, інформацію щодо таких джерел/сум нарахованого (виплаченого) доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору в Державному реєстрі фізичних осіб платників податків).

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя

у х в а л и л а :

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 380/19837/25 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

СуддяМорська Галина Михайлівна