Справа № 240/22807/25
Суддя: Приходько Оксана Григорівна
Дата ухвалення: 2025-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

06 жовтня 2025 року м. Житомир справа № 240/22807/25

категорія 110000000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Приходько О.Г., розглянувши позовну заяву Ініціативної групи мешканців територіальної громади до Департамента екології та природних ресурсів Житомирської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування висновку,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Ініціативної групи мешканців територіальної громади до Департамента екології та природних ресурсів Житомирської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування висновку з оцінки впливу на довкілля від 21 березня 2025 року № 810/1-3/2-4-0253, оприлюдненого у Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля 24 березня 2025 року.

Згідно з пунктами 3, 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Визначаючись щодо прийняття позовної заяви до розгляду суд виходить з такого.

За приписами частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Відповідно до частини першої статті 160 КАС України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Пунктом 9 частини п`ятої статті 160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначаються, зокрема, у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Пунктами 4 та 5 частини п`ятої статті 160 КАС України передбачено, що у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Системний аналіз наведених норм дає підстави стверджувати, що процесуальний закон передбачає звернення кожної окремої особи (фізичної чи юридичної) за захистом саме її порушеного права, свободи чи інтересу.

Отже, адміністративним процесуальним законодавством не передбачено можливості звернення з колективним адміністративним позовом, оскільки колективний позов - це процедура процесуальної співучасті, спрямована на об`єднання однорідних вимог чисельної групи осіб, з правовими наслідками для них, в єдине провадження.

Поряд з тим, у частині першій статті 21 КАС України визначено, що позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.

А відповідно до положень статті 172 КАС України суд може, водночас не зобов`язаний, за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ (не позовів) за позовами: 1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

За змістом позовної заяви "позивачем" вказано "ініціативну групу", тобто позовні вимоги заявлено групою осіб - декількома позивачами до одного відповідача.

Тому суд зазначає, що за умови множинності сторін згідно з клопотанням учасника справи або з власної ініціативи адміністративний суд має процесуальне право об`єднати в одне провадження кілька адміністративних справ з однорідними позовними вимогами, які базуються на однакових або подібних спірних правовідносинах.

При цьому, відповідно до частини третьої статті 172 КАС України об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній зі справ.

Відтак, таке право виникає лише після відкриття провадження по кожній зі справ.

Разом з тим, подану через офіційну електронну адресу суду позовну заяву підписано електронним цифровим підписом лише ОСОБА_1 , відтак, у зв`язку із недотриманням позивачами приписів статті 160 КАС України щодо змісту позовної заяви (в частині її підписання), роз`єднати позовні вимоги в порядку статті 172 КАС України навіть після відкриття провадження у цій справі не видається за можливе.

Водночас слід врахувати, що нормою частини першої статті 55 КАС України передбачено участь у судовому процесі сторони, третьої особи, а також особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.

Своєю чергою, як встановлено у частинах першій, другій статті 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, довіреністю фізичної або юридичної особи (пункт 1 частини першої статті 59 КАС України). Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою.

При цьому відповідно до частини першої статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За такого правового регулювання та викладених обставин, суд не вбачає підстав для прийняття до розгляду позовної заяви, оскільки її підписано особою, право якої на вчинення таких дій не підтверджено у встановленому законом порядку, відтак позовна заява підлягає поверненню особі, яка її подала.

Верховний Суд у постанові від 17 липня 2025 року у справі № 440/16867/23 зазначив, що відповідно до частини другої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Це означає, що в першу чергу учасники справи зобов`язані дотримуватися встановлених правил та процедур, а подання позовної заяви без належних доказів повноважень є порушенням процесуальних норм, які регулюють порядок звернення до суду. Повернення позовної заяви через відсутність доказів повноважень на її подання не є надмірним формалізмом, а є необхідною умовою для забезпечення належної правової процедури, яка є чіткою та не допускає різного тлумачення.

Одночасно суд роз`яснює, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо буде усунуто обставини, які зумовили її повернення.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 294, 295 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву Ініціативної групи мешканців територіальної громади до Департамента екології та природних ресурсів Житомирської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування висновку повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя О.Г. Приходько