Справа № 640/12373/21
Суддя: Самойлюк Г.П.
Дата ухвалення: 2025-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Самойлюк Г.П., розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю Н.В.Інвест до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 про визнання протиправною та скасування постанови,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

В провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебувала адміністративна справа № 640/12373/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Н.В.Інвест до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 про визнання протиправною та скасування постанови № 36/21/073-3256 Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про накладення на позивача Товариство з обмеженою відповідальністю Н.В.Інвест штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 19.04.2021 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що проведення перевірки та винесення рішень про накладення штрафних санкцій посадовими особами Відповідача, які здійснювали заходи державного контролю є законним лише у разі проходження вказаними особами професійної атестації у відповідності до Постанови № 554 від 23.05.2011 року, посилання на вимоги якої наведені в Акті перевірки від 05.04.2021 року. Cтаном на дату прийняття рішення про направлення посадової особи Департаменту на проведення перевірки (23.03.2021 року), а так само на дату складання Акту про нібито виявлені порушення у сфері містобудування 05.04.2021 року Постанова № 554 була чинною, а її вимоги обов`язковими для посадових осіб відповідача. Отже, перевірка мала здійснюватися посадовими особами, професійна кваліфікація яких підтверджується відповідним сертифікатом. Натомість на офіційному веб-сайті Міністерства розвитку громад та територій (https://www.minregion.gov.ua/napryamki-diyalnosti/building/reyestr-atestovanih-osib/) та в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва (https://e-construction.gov.ua) у відповідних реєстрах відсутня інформація про видачу таких кваліфікаційних сертифікатів посадовим особам Департаменту з питань державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва виконавчого органу КМР (КМДА).

При цьому, позивачем було подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 07.10.2020 року. У повідомленні Позивачем не було подано недостовірних даних, які мали б наслідком застосування до нього положень п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності». Таким чином, жодної з двох наведених у п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону підстав для накладення штрафу по відношенню до Позивача не існує. Законодавцем чітко встановлено межі відповідальності замовника (Позивача), які охоплюються порушеннями, що полягають у виконанні робіт без повідомлення та поданні неповних чи недостовірних відомостей у повідомленні. Норма не підлягає розширеному тлумаченню і не передбачає покладання відповідальності на певну особу (замовника) за дії інших осіб, наприклад, розроблення проекту проектувальником, або за дії, які хоча і можуть бути визнані порушенням, але не охоплюються санкціями. Те, що Позивачем було затверджено проектну документацію, розроблену Третьою особо, не охоплюється диспозицією п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», за яку передбачені санкції саме до Позивача як замовника. Затвердження замовником проекту, розробленого проектувальником, навіть якщо в проекті є невідповідності будівельним нормам і правилам, не є предметом відповідальності замовника згідно з нормами Закону. Таким чином, на Позивача покладені санкції за порушення, які не передбачають відповідальності замовника. Позивачем складено та належним чином подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 07.10.2020 року. На сторінці 4 повідомлення вміщена таблиця основних показників об`єкту будівництва. Останнім пунктом таблиці вказаний загальний будівельний об`єм об`єкту будівництва вище позначки 0,000 (землі). Об`єми нижче позначки землі будівництвом об`єкту - не передбачені. Це означає, що паркінг є надземним поверхом і належним чином включений до загальної поверховості будівлі у відповідності до пункту Б.8 Додатку Б ДБН В.2.2.-9:2018. Тим більш, в техніко-економічних показниках міститься буквальна вказівка на проектування 6-поверхової будівлі, а саме що 6-ть поверхів складаються з 1-го поверху під назвою паркінг плюс інші 5-ть поверхів, які не мають конкретизованої назви, що не є порушенням.

Також, позивачем надано до суду додаткове обґрунтування до позову (вхід. №0314/72240/21 від 06.05.2021), в якому вказано, що делеговані повноваження Відповідача, до яких включається здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (ССІ) та середніми (СС2) наслідками, розташованих у межах відповідних населених пунктів, зазначені в пунктах 7, 8 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Положення про Відповідача (Департамент з питань державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) затверджено Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради № 978 від 01.10.2015 року (діє у новій редакції від 31.12.2020 року). Підпунктом 3.1. пункту 3 Положення про Департамент визначено: « 3. Основним завданням Департаменту є: 3.1. Здійснення відповідно до закону державного архітектурно-будівельного контролю стосовно об`єктів з незначними (ССІ) та середніми (СС2) класами наслідків (відповідальності) на території міста Києва». Висновком з наведеного є те, що виконання Відповідачем делегованих йому згідно із Законом повноважень може здійснюватися лише під контролем центрального органу виконавчої влади Державної архітектурно-будівельної інспекції (Держархбудінспекції). З 18.03.2020 року відбувався системний та тривалий процес реформування органів державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, до сфери управління якого входить Відповідач. Такий центральний орган утворювався і ліквідовувався декілька разів. Жодний з цих органів, в залежність від утворення якого було поставлено можливість реалізації положень Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2011 року № 553, до цього часу створений не був. Лише 06.04.2021 року набула чинності Постанова Кабінету Міністрів України від 29.03.2021 року № 303. Таким чином, у Відповідача були відсутні підстави для проведення перевірки, за результатами якої по відношенню до Позивача було винесено оскаржувану Постанову від 27.04.2021 року, оскільки делеговані Відповідачу повноваження не могли вчинятися у зв`язку з ліквідацією центрального органу виконавчої влади, до безпосередньої компетенції якого такі повноваження відносяться. Крім того, протоколом Постійної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 18 березня 2021 року № 20 "Про вжиття заходів із запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої короновірусом SARS- COV-2" з 20 березня 2021 по 09 квітня 2021 було введено карантин «локдаун» в місті Києві, який потім було продовжено до 30.04.2021 року згідно Протоколу від 14 квітня 2021 року № 34. У якості обмежувальних заходів рекомендовано органам виконавчої влади, іншим державним органам, органам місцевого самоврядування перейти на дистанційну роботу.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.05.2021 року відкрито провадження у даній адміністративній справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

На підставі Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 року № 399, Акту приймання-передачі від 29.01.2025 року, Розпорядження керівника апарату Одеського окружного адміністративного суду №1 від 03.02.2025 Про здійснення реєстрації та автоматизованого розподілу судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва та протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 15.04.2025 року адміністративну справу №640/12373/21 розподілено судді Г.П. Самойлюк.

Ухвалою від 21.04.2025 року прийнято до провадження адміністративну справу № 640/12373/21. Вирішено, що розгляд справи буде здійснюватися в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін на підставі ст.262 КАС України, у межах строків, визначених ст.258 КАС України та з урахуванням встановлених сторонам строків для подання заяв по суті.

Від відповідача надійшов відзив на позовному заяву, в якому останній просить відмовити у задоволенні позовних вимог, зазначаючи, що керуючись ст. 41 Закону, Порядком № 553, відповідно до наказу від 22.03.2021 № 389 та на підставі звернення депутата Київської міської ради К. Кириченко від 15.03.2021 № 08/279/09/201-043, Департамент провів позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єкті будівництва «Будівництво медичного діагностичного реабілітаційного центру з паркінгом зі знесенням існуючого нежилого будинку» на вул. Патріарха Мстислава Скрипника, 46 (літ. В) у Солом`янському районі м. Києва від 07.10.2020 № КВ 52. Встановлено, що генеральним проектувальником ФОП ОСОБА_1 передано замовнику будівництва ТОВ «Н.В. ІНВЕСТ» проектну документація «Будівництво медичного діагностичного реабілітаційного центру з паркінгом зі знесенням існуючого нежилого будинку на АДРЕСА_1 », яка розроблена з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проєктування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, зокрема з порушенням: п. 3.17, абз. ж, п. 2.12, п. 6.1, П. 2.15 ДБН В.2.2-10:2001 «Будинки і споруди. Заклади охорони здоров`я», п. Б.8 Додатку Б ДБН В.2.2-9:2018 «Будинки і споруди. Громадські будинки і споруди. Основні положення», яку в свою чергу замовник будівництва ТОВ «Н.В. ІНВЕСТ» в супереч приписам ст. 23 Закону України Про архітектурну діяльність» затвердив наказом від 10.08.2020 № 10/08. Отже, замовником будівництва, ТОВ «Н.В. ІНВЕСТ» наведено недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 07.10.2020 № КВ 52 в частині належно розробленої та затвердженої проєктної документації на вказаний вище об`єкт будівництва, а також наведено недостовірні данні в частині основних показників об`єкт будівництва (замість 6 поверхів зазначено паркінг+5 поверхів), чим порушено ч. 8 ст. 36 Закону (замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення). Крім того, з тверджень Позивача викладених в позовній заяві, вбачається фактичне визнання порушень виявлених за результатами проведення позапланової перевірки та намагання останнього перекласти відповідальність за наведення недостовірних даних у поданому повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 07.10.2020 № KB 52, на генерального проектувальника ФОП ОСОБА_1 , що свідчить про намагання уникнути відповідальності за допущені порушення.

Також, відповідач вказав, що головні державні інспектори, які здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль, не належать до відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, а навпаки здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль щодо створених/побудованих об`єктів архітектури відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль регулюється виключно статтею 41 Закону, Порядком № 553 та окремими нормами Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Крім того, у атестаційній комісії відсутня секція з професійної атестації, зокрема: головних державних інспекторів, головних інспекторів будівельного нагляду, при цьому, враховуючи характер, специфіку та межі професійної діяльності, останні не можуть бути віднесенні для проходження атестації в жодну із зазначених вище секцій, що у свою чергу унеможливлювало проходження такої атестації. Разом з тим, процесуальні прогалини допущені законодавцем та відсутність механізму проходження такої атестації не може бути підставою для визнання дій контролюючого органу протиправними.

Третьою особою ФОП ОСОБА_1 до суду надано пояснення, в яких третя особа просить задовольнити позовні вимоги.

За приписами ч.5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відтак, справу розглянуто в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю Н.В.Інвест () відповідно до інформації в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань здійснює господарську діяльність за наступними кодами КВЕД: 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна (основний); 43.12 Підготовчі роботи на будівельному майданчику; 86.21 Загальна медична практика; 96.09 Надання інших індивідуальних послуг, н.в.і.у.; 41.10 Організація будівництва будівель; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 68.10 Купівля та продаж власного нерухомого майна.

22 березня 2021 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва видано наказ № 389 про здійснення проведення позапланової перевірки: товариства з обмеженою відповідальністю «Н.В. ІНВЕСТ» (ідентифікаційний код юридичної особи 40237218, вул. Олексія Тихого, 38/19, кв. 36 м. Київ, 03056); фізичної-особи підприємця та особи, відповідальної за проведення авторського нагляду, ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 , серія та номер кваліфікаційного сертифіката АА № 003611); товариства з обмеженою відповідальністю «М.В. ІНВЕСТ» (ідентифікаційний код юридичної особи 38513701, просп. Перемоги, 45, м. Київ, 03057); особи, відповідальної за проведення технічного нагляду, ОСОБА_2 (серія та номер кваліфікаційного сертифіката АТ № 005886) на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єкті будівництва: «Будівництво медичного діагностичного реабілітаційного центру з паркінгом зі знесенням існуючого нежилого будинку» на вул. Патріарха Мстислава Скрипника, 46 (літ. В) у Солом`янському районі; та оформлення направлення для проведення позапланової перевірки.

23 березня 2021 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва видано направлення про проведення планового (позапланового) заходу № б/н, яким направлено заступника начальника управління начальника інспекційного відділу № 1 управління контролю за будівництвом ОСОБА_3 провести позапланову перевірку на об`єкті «Будівництво медичного діагностичного реабілітаційного центру з паркінгом зі знесенням існуючого нежилого будинку» на вул. Патріарха Мстислава Скрипника, 46 (літ. В) у Солом`янському районі м. Києва щодо дотримання суб`єктом містобудування ТОВ Н.В.Інвест (ідентифікаційний код 40237218), ФОП та особою відповідальною за проведення авторського нагляду ОСОБА_1 , ТОВ Н.В.Інвест, особою відповідальною за проведення технічного нагляду ОСОБА_2 вимог у законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 22.03.2021 № 389 та на підставі депутатського звернення депутата Київської міської ради К.Кириченко від 15.03.2021 № 08/279/09/201-043 (вх. Департаменту від 15.03.2021 № 073/1573). Строк дії направлення з 23.03 до 05.04.2021 року.

В період з 23.03.2021 року по 05.04.2021 року заступником начальника управління начальника інспекційного відділу № 1 управління контролю за будівництвом ОСОБА_3 проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті - «Будівництво медичного діагностичного реабілітаційного центру з паркінгом зі знесенням існуючого нежилого будинку» на вул. Патріарха Мстислава Скрипника, 46 (літ. В) у Солом`янському районі м. Києва, замовник - ТОВ Н.В.Інвест (ідентифікаційний код 40237218), за результатами якого складено акт перевірки № б/н, яким зафіксовано порушення ст. 26 ЗУ «Про архітектурну діяльність», абз. 1 ч. 1 ст. 31 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» - ФОП ОСОБА_1 передано, замовникові будівництва проєктну документацію розроблену з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для обєктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил зокрема: запроєктовано висоту приміщень 2,7 м. чим порушено 3.17 ДБН В.2.2-10:2001 «Будинки і споруди. Заклади охорони здоров`я» (висота приміщень будинків закладів охорони здоров`я від підлоги до стелі необхідно приймати не менше 3 м); відстань від житлового будинку АДРЕСА_3 до корпусу закладу охорони здоров`я запроєктовано 7,4 м, чим порушено абз. ж, 2.12 ДБН В.2.2-10:2001 «Будинки і споруди. Заклади охорони здоров`я» (не менше 15 м); передбачено обладнання лише одним ліфтом, чим порушено 6.1 ДБН В.2.2-10:2001 «Будинки і споруди. Заклади охорони здоров`я» (заклади охорони здоров`я мають бути обладнані пасажирськими, вантажними ліфтами і ліфтами для лікувально-профілактичних закладів (лікарняними), п. 6.1 ДБН В.2.2-10:2001 «Будинки і споруди. Заклади охорони здоров`я»); передбачено майданчик для стоянки автотранспорту на відстані від корпусу менше ніж 15 м (п. 2.15 ДБН В.2.2-10:2001 «Будинки і споруди. Заклади охорони здоров`я»); у розділі техніко-економічні показники об`єкта не враховано у загальну поверховість громадського будинку 1 поверх на якому розташовано паркінг, (при визначенні поверховості будинку до числа поверхів включаються всі надземні поверхі п. Б.8 Додатку Б ДБН В.2.2-9:2018 «Будинки і споруди. Громадські будинки і споруди. Основні положення» (при визначенні поверховості будинку до числа поверхів включаються всі надземні поверхі); ст. 23 ЗУ «Про архітектурну діяльність» - замовником будівництва затверджено проєктну документацію «Будівництво медичного діагностичного реабілітаційного центру з паркінгом зі знесенням існуючого нежилого будинку на вул. Патріарха Мстислава Скрипника, 46 (літ. В) у Солом`янському районі м. Києва», яка розроблена з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проєктування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил; ч. 8 ст. 36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» - замовником будівництва наведено недостовірні дані у повідомленні робіт від 07.10.2020 про початок виконання будівельних № KB 52 в частині належно розробленої та затвердженої проєктної документації на об`єкт будівництва та в частині основних показників об`єкт будівництва (замість 6 поверхів зазначено паркінг + 5 поверхів).

05 квітня 2021 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт з вимогою зупинити будівельні роботи з 05.04.2021 до усунення допущених правопорушень.

05 квітня 2021 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, з вимогою у термін до 05.05.2021 усунути порушення вимог містобудівного законодавства у сфері містобудівної діяльності у відповідності до вимог законодавства.

05 квітня 2021 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва щодо ТОВ Н.В.Інвест складено протокол про порушення у сфері містобудівної діяльності, відповідальність за яке передбачена п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

19 квітня 2021 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва прийнято постанову № 36/21/073-3256, якою визнано ТОВ Н.В.Інвест винним у вчиненні порушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 81720 грн.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок №553).

Пунктом 7 Порядку №553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Згідно з підпунктом 3 пункту 11 Порядку № 553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом.

Пунктом 17 Порядку №553 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (пункт 20 Порядку № 553).

Отже зміст наведених правових норм дає підстави дійти висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється щодо суб`єктів містобудування, якими, зокрема, є замовники.

Разом з тим, на кожному конкретному об`єкті будівництва можуть знаходитися (виконувати роботи) суб`єкти містобудування, перелічені у пункті 1 Порядку № 533.

Отже, при проведенні перевірки об`єкта будівництва можуть бути виявлені порушення зі сторони одного або декількох суб`єктів містобудування, а саме: замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями.

Такий висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 15.11.2019 у справі № 750/4346/16-а.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлює Закон України від 14.10.1994 № 208/94-ВР «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі - Закон № 208/94-ВР), за загальними положеннями якого, наведеними у статті 1 цього Закону, правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на дату виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» будівництво - нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва.

Згідно ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля". Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва. Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Відповідно до ст. 36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України.

Право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: 1) подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт; 2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником; 3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

З матеріалів справи вбачається, що під час проведення позапланової перевірки дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті - «Будівництво медичного діагностичного реабілітаційного центру з паркінгом зі знесенням існуючого нежилого будинку» на вул. Патріарха Мстислава Скрипника, 46 (літ. В) у Солом`янському районі м. Києва, замовник - ТОВ Н.В.Інвест (ідентифікаційний код 40237218), посадовою особою Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва встановлено порушення:

ст. 26 ЗУ «Про архітектурну діяльність», абз. 1 ч. 1 ст. 31 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» - ФОП ОСОБА_1 передано, замовникові будівництва проєктну документацію розроблену з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для обєктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил зокрема: запроєктовано висоту приміщень 2,7 м. чим порушено 3.17 ДБН В.2.2-10:2001 «Будинки і споруди. Заклади охорони здоров`я» (висота приміщень будинків закладів охорони здоров`я від підлоги до стелі необхідно приймати не менше 3 м); відстань від житлового будинку АДРЕСА_3 до корпусу закладу охорони здоров`я запроєктовано 7,4 м, чим порушено абз. ж, 2.12 ДБН В.2.2-10:2001 «Будинки і споруди. Заклади охорони здоров`я» (не менше 15 м); передбачено обладнання лише одним ліфтом, чим порушено 6.1 ДБН В.2.2-10:2001 «Будинки і споруди. Заклади охорони здоров`я» (заклади охорони здоров`я мають бути обладнані пасажирськими, вантажними ліфтами і ліфтами для лікувально-профілактичних закладів (лікарняними), п. 6.1 ДБН В.2.2-10:2001 «Будинки і споруди. Заклади охорони здоров`я»); передбачено майданчик для стоянки автотранспорту на відстані від корпусу менше ніж 15 м (п. 2.15 ДБН В.2.2-10:2001 «Будинки і споруди. Заклади охорони здоров`я»); у розділі техніко-економічні показники об`єкта не враховано у загальну поверховість громадського будинку 1 поверх на якому розташовано паркінг, (при визначенні поверховості будинку до числа поверхів включаються всі надземні поверхі п. Б.8 Додатку Б ДБН В.2.2-9:2018 «Будинки і споруди. Громадські будинки і споруди. Основні положення» (при визначенні поверховості будинку до числа поверхів включаються всі надземні поверхі);

ст. 23 ЗУ «Про архітектурну діяльність» - замовником будівництва затверджено проєктну документацію «Будівництво медичного діагностичного реабілітаційного центру з паркінгом зі знесенням існуючого нежилого будинку на вул. Патріарха Мстислава Скрипника, 46 (літ. В) у Солом`янському районі м. Києва», яка розроблена з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проєктування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил;

ч. 8 ст. 36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» - замовником будівництва наведено недостовірні дані у повідомленні робіт від 07.10.2020 про початок виконання будівельних № KB 52 в частині належно розробленої та затвердженої проєктної документації на об`єкт будівництва та в частині основних показників об`єкт будівництва (замість 6 поверхів зазначено паркінг + 5 поверхів).

Відповідно до п. 3.17 ДБН В.2.2-10:2001 «Будинки і споруди. Заклади охорони здоров`я» (далі - ДБН В.2.2-10:2001) висота приміщень будинків закладів охорони здоров`я від підлоги до стелі необхідно приймати не менше 3 метрів.

Відповідно до пп. «ж», п. 2.12 ДБН В.2.2-10:2001 відстань між корпусами закладів охорони здоров`я і житловими, громадськими будинками, а також червоними лініями необхідно приймати: між лікувально-діагностичними корпусами, будинками амбулаторно-поліклінічних закладів і житловими, громадськими будинками, а також червоними лініями - не менше 15 метрів.

Відповідно до п. 6.1 ДБН В.2.2-10:2001 заклади охорони здоров`я мають бути обладнані пасажирськими, вантажними ліфтами і ліфтами для лікувально-профілактичних закладів (лікарняними).

Відповідно до п. 2.15 ДБН В.2.2-10:2001 на ділянках закладів охорони здоров`я необхідно передбачати стоянки для автотранспорту співробітників і відвідувачів на відстані не менше 25 метрів від корпусів з палатами і не менше 15 метрів від інших корпусів. Розрахункову кількість машиномісць на автостоянках біля лікувально-профілактичних закладів необхідно приймати згідно з ДБН 360.

Відповідно до п. Б.8 Додатку Б ДБН В.2.2-9:2018 «Будинки і споруди. Громадські будинки і споруди. Основні положення» при визначенні поверховості будинку до числа поверхів включаються всі надземні поверхи, у тому числі технічний поверх, мансардний, а також цокольний поверх якщо верхній рівень його перекриття знаходиться вище середньої планувальної позначки землі неменше на 2 метри.

Верховний Суд у постанові від 28.04.2020 у справі №808/3616/16 зазначив, що до замовника та проектувальника висуваються вимоги щодо добросовісного виконання ними проектних робіт щодо об`єкта будівництва, які, зокрема, полягають і в обов`язковому врахуванні будівельних норм, стандартів і правил, вимоги вихідних даних на проектування.

Проект може вважатися юридично значимим документом, який має юридичну силу та створює правові наслідки, за умови його відповідності встановленим вимогам і лише у разі дотримання таких вимог проект може бути затверджений замовником.

Відповідно до ст. 36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Згідно п. 11 Порядку № 466 замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності» та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

З вищевикладеного слідує, що генеральним проектувальником ФОП ОСОБА_1 передано замовнику будівництва - TOB «H.B. ІНВЕСТ» проектну документацію «Будівництво медичного діагностичного реабілітаційного центру з паркінгом зі знесенням існуючого нежилого будинку на АДРЕСА_1 », яка розроблена з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, стандартів і правил, зокрема з порушенням: п. 3.17, абз. ж, п. 2.12, п. 6.1, п. 2.15 ДБН В.2.2-10:2001 «Будинки і споруди. Заклади охорони здоров`я», п. Б.8 Додатку Б ДБН В.2.2- 9:2018 «Будинки і споруди. Громадські будинки і споруди. Основні положення», яку у свою чергу TOB «H.B. ІНВЕСТ», як замовник, всупереч приписам ст. 23 Закону України «Про архітектурну діяльність» затвердив наказом від 10.08.2020 № 10/08.

При цьому, вказані порушення позивачем не спростовано, доказів наявності інших обставин, ніж ті що зазначені в акті перевірки не надано.

Крім того, судом встановлено, що в провадженні Шевченківського районного суду м. Києва знаходилась справа № 757/25575/21-а за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про визнання протиправною та скасування постанови №04/21 від 27.04.2021 року про накладення на ОСОБА_4 як директора TOB «H.B. ІНВЕСТ» штрафу по справі про адміністративне правопорушення у розмірі 10200,00 грн.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 01.09.2022 року по справі № 757/25575/21-а, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.12.2022 року, позов ОСОБА_4 залишено без задоволення.

В рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 01.09.2022 року по справі № 757/25575/21-а, яке набрало законної сили, судом зазначено, що замовником будівництва, TOB «H.B. ІНВЕСТ» (керівник - ОСОБА_4 ) наведено недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 07.10.2020 № КВ 52 в частині належно розробленої та затвердженої проектної документації на вказаний вище об`єкт будівництва, а також наведено недостовірні данні в частині основних показників об`єкт будівництва (замість 6 поверхів зазначено паркінг+5 поверхів), чим порушено ч. 8 ст. 36 Закону (замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення). Як вбачається з фактичних обставин справи, проектна документація розроблена на об`єкт будівництва за адресою: вул. Патріарха Мстислава Скрипника, 46 (літ. В)», з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм стандартів і правил, як наслідок у ОСОБА_4 не мала права затверджувати таку проектну документацію.

Отже, обставини, встановлені в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 01.09.2022 року та постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.12.2022 року по справі № 757/25575/21-а, відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України, не підлягають доказуванню під час розгляду даної справи.

В той же час, доводи позивача, що відповідач здійснював заходи державного архітектурно-будівельного контролю без отримання кваліфікаційного сертифікату, як це передбачено Порядком проведення професійної атестації відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 554, є хибними з огляду на наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13 березня 2020 року № 219 внесено зміни до постанов Кабінету Міністрів України, зокрема у постанові Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 554 «Деякі питання професійної атестації відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури»:

1) абзац 2 пункту 2 Порядку проведення професійної атестації відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, затвердженого зазначеною постановою, після слів «та експерт,» доповнити словами «виконавець робіт, головний державний інспектор, головний інспектор будівельного нагляду та інші посадові особи, які виконують функції із здійснення державного архітектурно-будівельного контролю,»;

2) перелік видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, відповідальні виконавці яких проходять професійну атестацію, затверджений зазначеною постановою, доповнити пунктами 6 і 7 такого змісту:

« 6. Будівництво об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками.

7. Здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та державного архітектурно-будівельного нагляду.».

Професійну атестація виконавців робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури регулює стаття 17 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Відповідні зміни до статті 17 Закону України «Про архітектурну діяльність» Верховною Радою України не вносилися.

На виконання статті 17 Закону України «Про архітектурну діяльність» та статті 31 Закону, постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 554 затверджено Порядок проведення професійної атестації відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, який визначає процедуру проведення професійної атестації відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України (далі також - Мінрегіон) від 14 жовтня 2011 року № 236 «Про Атестаційну архітектурно-будівельну комісію» утворено Атестаційну архітектурно-будівельну комісію у складі, згідно з додатком.

Порядок організації діяльності Атестаційної архітектурно-будівельної комісії визначає Положення про Атестаційну архітектурно-будівельну комісію, затверджене наказом Мінрегіону від 25 червня 2011 року № 93, зареєстроване в Міністерстві юстиції України 15 липня 2011 року за № 878/19616.

При цьому додатком до наказу Мінрегіону від 14 жовтня 2011 року № 236 затверджено персональний склад Атестаційної архітектурно-будівельної комісії.

Атестаційна архітектурно-будівельна комісія поділяється на секцію з професійної атестації архітекторів; секцію з професійної атестації експертів; секцію з професійної атестації інженерів-проєктувальників; секцію з професійної атестації інженерів технічного нагляду.

Атестація належить до компетенції Міністерства розвитку громад та територій України, проте останній не здійснює атестації самостійно.

Головні державні інспектори, які здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль не належать до відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, а навпаки здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль щодо створених/побудованих об`єктів архітектури відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

При цьому, державний архітектурно-будівельний контроль регулюється виключно статтею 41 Закону, Порядком № 553 та окремими нормами Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Разом з тим, є безпідставним посилання позивача на введення карантину та на те, що протоколом Постійної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 18 березня 2021 року № 20 у якості обмежувальних заходів рекомендовано органам виконавчої влади, іншим державним органам, органам місцевого самоврядування перейти на дистанційну роботу, оскільки вказані обставини жодним чином не виключають можливості здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Суд не приймає доводи позивача про те, що в матеріалах справи відсутні докази належного повідомлення, як замовника будівництва, так і позивача про проведення позапланової перевірки у відповідності до Порядку №553, так як приписами Порядку №553 визначено обв`язок посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю не пізніше ніж за десять днів до початку надсилати повідомлення про проведення планової перевірки, а не позапланової. При цьому, в акті перевірки від 05.04.2021 року зазначено, що перевірку проведено за участі директора ТОВ Н.В.Інвест, що свідчить про обізнаність позивача про проведення позапланової перевірки.

Також, з матеріалів справи слідує, що 22 березня 2021 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва видано наказ № 389 про здійснення проведення позапланової перевірки: товариства з обмеженою відповідальністю «Н.В. ІНВЕСТ» (ідентифікаційний код юридичної особи 40237218, вул. Олексія Тихого, 38/19, кв. 36 м. Київ, 03056); фізичної-особи підприємця та особи, відповідальної за проведення авторського нагляду, ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 , серія та номер кваліфікаційного сертифіката АА № 003611); товариства з обмеженою відповідальністю «М.В. ІНВЕСТ» (ідентифікаційний код юридичної особи 38513701, просп. Перемоги, 45, м. Київ, 03057); особи, відповідальної за проведення технічного нагляду, ОСОБА_2 (серія та номер кваліфікаційного сертифіката АТ № 005886) на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єкті будівництва: «Будівництво медичного діагностичного реабілітаційного центру з паркінгом зі знесенням існуючого нежилого будинку» на вул. Патріарха Мстислава Скрипника, 46 (літ. В) у Солом`янському районі; та оформлення направлення для проведення позапланової перевірки.

Вказаний наказ від 22 березня 2021 року № 389 є чинним та позивачем не оскаржувався.

Зі змісту наказу слідує, що його видано в тому числі на підставі депутатського звернення депутата Київської міської ради К.Кириченко від 15.03.2021 № 08/279/09/201-043 (вх. Департаменту від 15.03.2021 № 073/1573).

Відповідно до ст. 41 Закону № 3038-VI підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Тобто, в розумінні приписів Закону № 3038-VI та Порядку № 553 у відповідача Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва були наявні підстави для проведення позапланової перевірки.

Крім того, доводи позивача щодо того, що відповідачем не могли вчинятися повноваження у зв`язку з ліквідацією центрального органу виконавчої влади, до безпосередньої компетенції якого такі повноваження відносяться, не ґрунтуються на нормах чинного законодавства, оскільки Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), який підпорядкований Київському міському голові, підзвітний та підконтрольний Київській міській раді, а тому ліквідація ДАБІ України не перешкоджає виконанню відповідачем покладених на нього завдань, в тому числі для проведення позапланової перевірки.

Тобто, під час призначення та здійснення позапланової перевірки на об`єкті «Будівництво медичного діагностичного реабілітаційного центру з паркінгом зі знесенням існуючого нежилого будинку» на вул. Патріарха Мстислава Скрипника, 46 (літ. В) у Солом`янському районі м. Києва щодо дотримання суб`єктом містобудування ТОВ Н.В.Інвест (ідентифікаційний код 40237218), ФОП та особою відповідальною за проведення авторського нагляду ОСОБА_1 , ТОВ Н.В.Інвест, особою відповідальною за проведення технічного нагляду Павденком Віктором Леонідовичем вимог у законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, відповідачем додержано процедуру, а тому видана за її результатами постанова № 36/21/073-3256 від 19.04.2021 року є правомірною та скасуванню не підлягає.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

За таких обставин, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю Н.В.Інвест до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), визнання протиправними та скасування постанов та приписів.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно положень ст. 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що не підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи, що суд відмовляє у задоволенні позовних вимог, судовий збір за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача не стягується.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 6, 7, 8, 9, 10, 77, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 262, 295, 297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю Н.В.Інвест до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 про визнання протиправними та скасування постанови, відмовити.

Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Суддя Самойлюк Г.П.

.