Справа № 160/26256/25
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2025-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

06 жовтня 2025 рокуСправа № 160/26256/25

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

15.09.2025 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла сформована 13.09.2025 року через систему "Електронний суд" позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, що виявилися у відмові надати ОСОБА_1 як співвласниці кв. АДРЕСА_1 ) запитуєму інформацію прохальною вимогою №1 в запиті від 28.08.2025 року, несвоєчасним наданням відповіді та не по закону, по якому подавався ОСОБА_1 запит до Головного управління ДПС в Дніпропетровській області;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області, надати ОСОБА_1 протягом п`яти робочих днів із дня набрання чинності рішенням суду за результатом розгляду даної позовної заяви повну інформацію, яка запитувалась ОСОБА_1 запитом від 28.08.2025 року.

Означені позовні вимоги вмотивовані тим, що 28.08.2025 року, після набуття чинності Закону України "Про особливості регулювання діяльності юридичних осіб окремих організаційно-правових форм у перехідний період та об`єднань юридичних осіб", скасовано Господарський кодекс України, у зв`язку з чим є потреба в отриманні роз`яснення з ГУ ДПС в Дніпропетровській області про необхідність перереєстрації ОСББ "Каверіна-1" згідно даного закону або відсутність даної потреби та про обов`язковий перелік податків, зборів та обов`язкових платежів, які зобов`язано сплачувати наше ОСББ "Каверіна-1" з 28.08.2025 року до податкової інспекції за територіальною юрисдикцією. 28.08.2025 року позивач, ОСОБА_1 направила на електронну адресу ГУ ДПС у Дніпропетровській області пошту та запит про надання інформації щодо сплачених податків, зборів та обов`язкових платежів ОСББ "Каверіна - 1" за період з 01.06.2014 року і по день подачі даного запиту та про перелік податків, зборів та обов`язкових платежів, які дане об`єднання зобов`язано сплачувати до ДПС після 28.08.2025 року, дня скасування Господарського кодексу України. Означеним запитом ОСОБА_1 просила відповідача ГУ ДПС в Дніпропетровській області: 1) Надати ОСОБА_1 повну інформацію про сплачені ОСББ "Каверіна-1" податки, збори та обов`язкові платежі за період з 01.06.2014 року і по день подачі даного запиту до вас, з відображенням який саме податок, збір або обов`язковий платіж проведено ОСББ "Каверіна-1" за який вид робіт або за яку посаду в ОСББ "Каверіна-1" та з посиланням на законодавчо-нормативний акт, яким встановлений розмір даного платежу та яким затверджений період дії розміру даного платежу. 2) Надати роз`яснення про строки, в які ОСББ "Каверіна-1" зобов`язано здійснювати сплату податків зборів та обов`язкових платежів як юридична особа, з конкретизацією виду податку, збору та обов`язкового платежу. 3) Надати роз`яснення щодо потреби перереєстрації ОСББ "Каверіна-1" або відсутності такої потреби після скасування 28.08.2025 року Господарського кодексу України, та надати роз`яснення щодо переліку податків, зборів та обов`язкових платежів, які ОСББ "Каверіна-1" зобов`язано сплачувати до ДПС після скасування 28.08.2025 року Господарського кодексу України, зазначити в відповіді на даний запит строки проведення платежів по ним та їх види. 29.08.2025 року на свій інформаційний запит від 28.08.2025 року ОСОБА_1 отримала на свою особисту електрону пошту ІНФОРМАЦІЯ_1 а повідомлення про отримання відповідачем ГУ ДПС у Дніпропетровській області даного її запиту, 11.09.2025 року ОСОБА_1 на особисту електрону пошту надійшла відповідь №77256/6/04-36-04-04-12 від 03.09.2025 року з ГУ ДПС у Дніпропетровській області на її запит від 28.05.2025 року. Відповіддю №77256/6/04-36-04-04-12 від 03.09.2025 року з ГУ ДПС у Дніпропетровській області було надано відповідь на прохальні вимоги №2 та №3, а відповідь на прохальну вимогу №1 не надано взагалі, тобто в відповіді не зазначені тип податків, зборів, обов`язкових платежів, які сплачені до ДПС ОСББ "Каверіна-1" за період з 01.06.2014 року (тобто з дня набуття права родини ОСОБА_2 сплачувати за житлово комунальні послуни за адресою АДРЕСА_2 ) і по 28.09.2025 року (тобто по день подачі позивачем запиту), їх розмір проведеної оплати, їх ставка за законодавством України. Ознайомившись уважно з відповіддю №77256/6/04-36-04-04-12 від 03.09.2025 року з ГУ ДПС у Дніпропетровській області на свій запит від 28.08.2025 року, позивач дійшла до висновку, що відповідачем не надано їй запитуваної інформації в п. 1 її прохальних вимог в запиті від 28.08.2025 року, на підставі підпункту 17.1.9. п. 17.1 ст. 17 ПКУ, якою визначено, що платник податків має право на не розголошення контролюючим органом (посадовими особами) відомостей про такого платника без його письмової згоди та відомостей що становлять конфіденційну інформацію, державну, комерційну чи банківську таємницю та стали відомі під час виконання посадовими особами службових обов`язків, крім випадків, коли це прямо передбачено законами. Також відповідачем не надано позивачу запитуваної інформації на підставі ст. 21 Закону України "Про інформацію" якою зазначено, що інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна та службова інформація. Таким чином позивач вважає, що ненадання відповідачем запитуваємої інформації є протиправною дією відповідача та такою, що суперечить вимогам чинного законодавства України та порушує її право на отримання такої інформації.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.09.2025 року, зазначена вище справа була розподілена та передана судді Пруднику С.В.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.09.2025 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовлено. Означену позовну заяву було залишено без руху, надано було позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду: оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 968,96 грн. та позовної заяви із доказами направлення іншим учасникам справи, у відповідності до вимог ст. 160 КАС України з максимально чітко і зрозуміло сформованими позовними вимогами виходячи із приписів ст. 5 КАС України та вірним найменуванням відповідачів (відповідача).

На виконання вимог ухвали суду від 22.09.2025 року представником ОСОБА_1 до суду 29.09.2025 року (документ сформований в системі «Електронний суд» 28.09.2025 року) заяву про усунення недоліків, до якої було долучено клопотання №2 про звільнення від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви; ухвала від 22.09.2025 року судді ДОАС Прудніка С.В. у судовій справі №160/26256/25 в невідомо якому провадженні про залишення позовної заяви без руху.pdf.; 3. 2025-09-24 звіт УБКІ по ОСОБА_1. ІПН НОМЕР_1 .pdf.; квитанцію про надсилання стороні Головному управлінню ДПС у Дніпропетровській області 44118658.

Аргументи клопотання №2 про звільнення від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви зводяться до наступного. Загальний розмір судового збору за подачу до суду позовної заяви, яка містить 2 немайнові та 1 майнову позовні вимоги дорівнює: 1937,92 грн.+ 968,96 грн.=2906,88 грн. 24.09.2025 року о 20 годині 25 хвилин позивачу ОСОБА_1 доставлено Дніпропетровським окружним адміністративним судом доставлено копію в електронному вигляді ухвали від 22.09.2025 року судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудніка Сергія Володимировича у судовій справі №160/26256/25 в невідомо якому провадженні про залишення позовної заяви від 13.09.2025 року про визнання протиправними дії та рішення відповідача ГУ ДПС у Дніпропетровській області відносно ненадання податкової звітності по ОСББ «Каверіна - 1» та зобов`язання даного відповідача вчинити певні дії. В означеній ухвалі наведений зовсім інший розрахунок судового збору за подачу до Дніпропетровського окружного адміністративного суду позовної заяви від 13.09.2025 року у судовій справі №160/26256/25 в невідомо якому провадженні, а саме: 968,96 грн (3028,00 грн х 0,4 х 0,8). Де: 3028 грн. - показник прожиткового мінімуму доходів громадян для працездатних осіб станом на 01.01.2025 року); 0,4 - ставка судового збору за немайнову позовну вимогу для фізичної особи, розрахована від розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2025 року; 08 - коефіцієнт для пониження відповідного розміру ставки судового збору при поданні до суду процесуальних документів в електронній формі. Отже ухвалою від 22.09.2025 року судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудніка С.В. у судовій справі №160/26256/25 в невідомо якому провадженні зобов`язано мене позивача усунути недоліки при подачі позовної заяви від 13.09.2025 року судовій справі №160/26256/25 в невідомо якому провадженні протягом 5 (п`яти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 968,96 грн. сплаченого на реквізити, зазначені в даній ухвалі.

З розрахунком розміру судового збору наведеному в ухвалі від 22.09.2025 року судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудніка С.В. у судовій справі №160/26256/25 в невідомо якому провадженні позивач погодитись не може, тому що в даному розрахунку судом не взято до уваги кількість та тип позовних вимог в позовній заяві від 13.09.2025 року у судовій справі №160/26256/25, а також судом упущено норму права, передбачену ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» в редакції від 16.07.2025 року, згідно якої за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

По-перше: в судовій справі №160/26256/25 позивачем є ОСОБА_1 , а не моя родина, тому в даному випадку не доцільно рахувати дохід родини для визначення можливості оплати судового бору за подачу до адміністративного суду мною позивачем позовної заяви у даній справі та не доцільно застосовувати Закон України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям» при вирішенні питання щодо моєї платоспроможності або малозабезпеченості, а для розуміння фактичних позивача доходів, з яких законно передбачено проведення оплати у вигляді судового збору за подачу до адміністративного суду позовної заяви, доцільно керуватись виключно тими документами, які додаються мною позивачем до первинного клопотання справі №160/26256/25 про звільнення від сплати судового збору мене позивача ОСОБА_1 за подачу до суду позовної заяви в адміністративному судочинстві до відповідача ГУ ДПС у Дніпропетровській області, про визнання протиправними дії та рішення даного відповідача ГУ ДПС у Дніпропетровській області щодо не надання податкової звітності по ОСББ «Каверіна - 1» та зобов`язання даного відповідача вчинити певні дії.

По-друге: станом на день подачі до суду даного клопотання сімейний стан між ОСОБА_1 та її чоловіком ОСОБА_3 не визначений, бо 05.08.2021 року ОСОБА_3 подав до Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська позов у справі №204/5908/21 в провадженні №2/204/2007/21 про розірвання шлюбу з позивачем ОСОБА_1 , але станом на день подачі до суду даного клопотання, відсутнє законне та обґрунтоване рішення у даній справі, яке б підлягало виконанню, справа підлягає перегляду за нововиявленими обставинами, але у зв`язку з відсутністю коштів та часу на дану справу, жодна із сторін не рухає це питання, але саме з 18.04.2022 року ОСОБА_3 припинив фінансування особи як дружини у зв`язку з відсутністю підстав здійснювати дане фінансування на його думку, бо він вважає нас розлученими особами рішенням від 18.04.2022 року у справі №204/5908/21 в провадженні №2/204/365/22 (яке не відкривалось взагалі, бо було відкрите провадження №2/204/2007/21, яке станом на день подачі даного клопотання не закрито), яке оскаржувалось позивачем ОСОБА_1 в апеляційному та касаційному порядках, але за результатом розгляду моїх апеляційної та касаційної скарг також вістуні законні та обґрунтовані рішення у справі №204/5908/21, як наслідок дана справа підлягає перегляду за нововиявленими обставинами та скасуванням всіх протизаконних та необґрунтованих рішень у справі №204/5908/21.

По-третє: 06.08.2021 року ОСОБА_1 подано до Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська позовну заяву до відповідача ОСОБА_3 у справі №204/5984/21 в провадженні №2/204/2021/21 про стягнення аліментів на спільну неповнолітню дитину ОСОБА_4 до досягнення нею 18-ти річного віку. 17.08.2021 року чоловіком позивача ОСОБА_3 подано до бухгалтерії свого роботодавця ГУНП в Дніпропетровській області рапорт про утримання 25% з його доходів на користь позивача ОСОБА_1 аліментів на спільну неповнолітню дитину ОСОБА_4 до досягнення нею 18-ти річного віку починаючі з 07.08.2025 року. Отже у справі №204/5984/21 по аліментам аналогічна ситуація зі справою №204/5908/21 про розірвання шлюбу, а саме станом на день подачі до суду відсутнє законне та обґрунтоване рішення у справі №204/5984/21. Аліменти на дитину ОСОБА_1 отримує виключно по рапорту від 17.08.2021 року її чоловіка ОСОБА_3 від його роботодавця ГУНП в Дніпропетровській області а потім з Об`єднаної штурмової бригади Національної поліції «Лють» в обхід виконавчого провадження №75348380 від 26.06.2024 року, відкритого в Другому правобережному відділі державної виконавчої служби у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), але яке не виконується, за відсутністю у справі №204/5984/21 законного та обґрунтованого рішення та з причини не призначеного державного виконавця даною виконавчою службою.

По-четверте: в ухвалі від 22.09.2025 року судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудніка С.В. у судовій справі №160/26256/25 в невідомо якому провадженні зазначено «Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за умови якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу», «Тобто, єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду». «На підтвердження відсутності можливості сплатити судовий збір, позивач надає до суду Відомість з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 05.06.2025 року №0462-25-18770 за період з січня 1999 року по квітень 2025 року, згідно якої позивач за передній календарний рік отримала 120 861,32 грн. (період з січня 2024 року по грудень 2024 року), а також довідку ОК-5 Пенсійного фонду, згідно якої позивачу за 2024 рік визначено як суму для пенсії 93 300 грн». «Судом встановлено, що 5 відсотків розміру річного доходу позивача за 2024 рік (Відомість з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 05.06.2025 року №0462-25-18770 за період з січня 1999 року по квітень 2025 року) складає 6043,66 грн., що перевищує розмір судового збору, який необхідно було сплатити позивачу за подання даної позовної заяви до суду. Також, встановлено, 5 відсотків розміру річного доходу позивача за 2024 рік (довідка ОК-5 Пенсійного фонду) складає 4666,50 грн., що перевищує розмір судового збору, який необхідно було сплатити позивачу за подання даної позовної заяви до суду. Тобто, розмір судового збору (968,96 грн.) не перевищує 5 відсотків розміру доходу позивача за останні 12 місяців, відповідно до Відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору та довідки ОК-5 Пенсійного фонду, наданої позивачем.

З означеним наведеним змістом ухвали від 22.09.2025 року судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудніка С.В. у судовій справі №160/26256/25 в невідомо якому провадженні позивач категорично не погоджуються, тому що для визначення 5 відсотків розміру річного доходу позивача судом прийняті до уваги невірні дані а саме: до клопотання від 13.09.2025 року про звільнення позивача ОСОБА_1 від сплати судового збору за подачу до суду 3-х позовних вимог (2 немайнові та 1 майнова), заявлених в позовній заяві в адміністративному судочинстві у справі №160/26256/25 в невідомо якому провадженні, позивачем додавались докази її неплатоспроможності, з причини якої остання не може сплатити судовий збір у розмірі 2906,88 грн. по її позивача розрахункам, а саме: 1) Індивідуальна відомість про застраховану особу з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування Пенсійного фонду України по формі «ОК - 5» від 03.09.2025 року - 4 аркуша; 2) Відомість з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 05.06.2025 року №0462-25-18770 - 10 аркушів; 3) Відповідь №8/4-1200 від 30.06.2025 року Правобережного управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради відділ у Чечелівському районі м. Дніпра про не виплачені 8000 грн. щомісячно з довідкою №2658 від 01.07.2025 року з Правобережного управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради відділ у Чечелівському районі м. Дніпра на ім`я ОСОБА_1 про отримання нею невірно призначеної державної соціальної допомоги дітям з інвалідністю за 2024-2025 рік - 4 аркуша; 4) Довідка №2786 від 04.09.2025 року з Правобережного управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради відділ у Чечелівському районі м. Дніпра на ім`я ОСОБА_1 про отримання мною невірно призначеної державної соціальної допомоги дітям з інвалідністю з січня по червень 2025 року (ПУСЗН навіть не дали інформацію за останні 6 місяцівпо серпень 2025 року включно) - 1 аркуш; 5) Довідка №74843 від 09.09.2025 року з Дніпровської філії Дніпропетровського обласного центру зайнятості - 1 аркуш; 6) Виписка №OLSN8LS9UTN5EFPK від 13.09.2025 з Приват банк на ім`я ОСОБА_1 по картці/рахунку НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 ) і додатковим рахункам договору SAMDNFF27 від 15.08.2013 за період 01.09.2024 року - 13.09.2025 рік - соц. виплати на дитину з інвалідністю - 2 аркуша; 7) Виписка №B65M3VAG67GT046O від 13.09.2025 з Приват банк на ім`я ОСОБА_1 по надходженням по картці/рахунку НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 ) і додатковим рахункам договору SAMDNFF27 від 15.08.2013 за період 01.09.2024 - 13.09.2025 - аліменти, соц. виплати, допомога родичів - 11 аркушів; 8) Кредитний звіт УБКІ станом на: 22.07.2025 року по ОСОБА_1 ІПН НОМЕР_1 - 44 аркуши. Для розрахунку 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, тобто доходу позивача ОСОБА_1 , суддя Пруднік С.В. взяв за основу відомість з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 05.06.2025 року №0462-25-18770 на ім`я ОСОБА_1 ІПН: НОМЕР_1 , та розрахував річний дохід за попередній календарний рік з січня 2024 року по грудень 2024 року, який дорівнює по розрахункам судді 120 861,32 грн., але суддя не врахував той факт, що позовна заява у справі №160/26256/25 в невідомо якому провадженні подана позивачем до Дніпропетровського окружного адміністративного суду 13.09.2025 року, а тому попередній календарний рік доцільно рахувати з 14.09.2024 року по 13.09.2025 рік а ні з 01.01.2024 року по 31.12.2024 рік. Крім того станом на 13.09.2025 року позивача матеріальне становище настільки надсктрутне, що остання не в змозі виділити кошти на транспорті витрати, що б поїхати до Правобережного відділу обслуговування платників ДПС у м. Дніпрі та отримати оновлену відомість про її доходи станом на вересень місяць, бо відомість №0462-25-18770 від 05.06.2025 року з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків на ім`я ОСОБА_1 ІПН: НОМЕР_1 , містить інформацію про мої доходи виключно по квітень 2025 рік, та не має інформації за період з травня по вересень 2025 рік, а тому мій позивача річний дохід за період з 14.09.2024 року по 13.09.2025 рік по даній відомості розрахувати неможливо.

Для розрахунку 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, тобто доходу позивача ОСОБА_1 , суддя Пруднік С.В. взяв за основу Індивідуальну відомість про застраховану особу з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування Пенсійного фонду України по формі «ОК - 5» від 03.09.2025 року на ім`я ОСОБА_1 ІПН: НОМЕР_1 , по якій даний суддя розрахував річний дохід за попередній календарний рік з січня 2024 року по грудень 2024 року, який дорівнює по розрахункам судді 93 300 грн., але знову суддя не врахував той факт, що позовна заява у справі №160/26256/25 в невідомо якому провадженні подана позивачем до Дніпропетровського окружного адміністративного суду 13.09.2025 року, а тому попередній календарний рік доцільно рахувати з 14.09.2024 року по 13.09.2025 рік а ні з 01.01.2024 року по 31.12.2024 рік.

Якщо розрахувати річний дохід за вірний період з 14.09.2024 року по 13.09.2025 рік по Індивідуальній відомості про застраховану особу з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування Пенсійного фонду України по формі «ОК - 5» від 03.09.2025 року на ім`я ОСОБА_1 ІПН: НОМЕР_1 , то дана сума буде дорівнювати 96 000 грн. по розрахункам позивача.

І саме головне, суддею Пруднік С.В. при розрахунку позивача ОСОБА_1 річного доходу за попередній календарний рік, керуючись Індивідуальною відомістю про застраховану особу з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування Пенсійного фонду України по формі «ОК - 5» від 03.09.2025 року на ім`я ОСОБА_1 ІПН: НОМЕР_1 , упущено інформацію з первинного клопотання від 13.09.2025 року про звільнення її позивача ОСОБА_1 від сплати судового збору за подачу до суду 3-х позовних вимог, заявлених в позовній заяві в адміністративному судочинстві у справі №160/26256/25 в невідомо якому провадженні про те, що заробітну плату за період з серпня 2017 року у розмірі 3200 грн. щомісячно, з вересня 2017 року Управління праці та соціального захисту населення Чечелівської районної у м. Дніпрі ради чомусь припиняє звітувати по ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України, хоча я продовжувала перебувати на обліку в даній установі з червня 2017 року, як особа, яка здійснює догляд за хворою дитиною, за 2018 рік також не подана звітність даною установою до ПФУ по позивачу взагалі, хоча остання також продовжувала перебувати на обліку в даній установі як особа, яка здійснює догляд за хворою дитиною, але дана установа вже змінила назву на Управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради відділ у Чечелівському районі м. Дніпра, з січня 2019 року знову дана установа взагалі нічого не звітує до Пенсійного фонду України, хоча позивач продовжувала перебувати на обліку в ній як особа, яка здійснює догляд за хворою дитиною, з листопада 2019 року дана установа вже має нову назву, а саме Правобережне управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради відділ у Чечелівському районі м. Дніпра яким вже звітує до ПФУ про заробітну плату позивача у розмірі 2364,70 грн. щомісячно, з грудня 2019 року у розмірі 4173,00 грн. щомісячно, з січня 2020 року у розмірі 4723 грн. щомісячно, з вересня 2020 року у розмірі 5000 грн. щомісячно, з січня 2021 року у розмірі 6000 грн. щомісячно, з грудня 2021 року 6500 грн. щомісячно, з жовтня 2022 року у розмірі 6700 грн. щомісячно, з січня 2024 року у розмірі 7100 грн. щомісячно, з квітня 2024 року у розмірі 8000 грн. щомісячно, але дані кошти позивач ніколи в житті не отримувала з управлінь соціального захисту населення взагалі з незрозумілих для неї причин, що підтверджується: Випискою №OLSN8LS9UTN5EFPK від 13.09.2025 року по картці/рахунку НОМЕР_4 ( НОМЕР_3 ) і додатковим рахункам договору SAMDNFF27 від 15.08.2013 за період з за період 01.09.2024 - 13.09.2025 про отримані доходи ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) у вигляді невірно призначених державної соціальної допомоги на дитину інваліда з дитинства з надбавкою на догляд за дитиною та без компенсації на особу, яка надає соціальні послуги хворій дитині; Випискою №B65M3VAG67GT046O від 13.09.2025 з Приват банк на ім`я ОСОБА_1 по надходженням по картці/рахунку НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 ) і додатковим рахункам договору SAMDNFF27 від 15.08.2013 за період 01.09.2024 - 13.09.2025 - аліменти, соц. виплати, допомога родичів - 11 аркушів; Довідками №2658 від 01.07.2025 року і №2786 від 04.09.2025 року з Правобережного управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради відділ у Чечелівському районі м. Дніпра.

Такі виписки та довідки були надані позивачем ОСОБА_1 до первинного клопотання про звільнення позивача ОСОБА_1 від сплати судового збору за подачу до суду 3-х позовних вимог, заявлених в даній позовній заяві в адміністративному судочинстві у справі №160/26256/25 в невідомо якому провадженні, яке подано до суду одночасно з позовною заявою.

З цього приводу внесені відомості до ЄРДР №0000216 від 27.01.2018 року за ознакою злочину, передбаченого ч. 2 ст. 172 КК України «Грубе порушення трудового законодавства про працю», №0001428 від 12.07.2019 року за ознакою злочину, передбаченого ч. 1 ст. 175 КК України «Невиплата заробітної плати, стипендії, пенсії чи інших установлених законом виплат», №0000160 від 20.04.2023 року за ознакою злочину, передбаченого ч. 1 ст. 175 КК України «Невиплата заробітної плати, стипендії, пенсії чи інших установлених законом виплат», тривають досудові розслідування.

Як наслідок якщо питання щодо стягнення з особи позивача ОСОБА_1 судового збору за подачу до суду позовної заяви в адміністративному судочинстві у справі №160/26256/25 в невідомо якому провадженні буде стягуватись в рамках виконавчого провадження, то у позивача відсутні взагалі кошти, з яких би можливо б було стягнути даний судовий збір в законному порядку, бо позивач фактично отримує виключно соціальну допомогу на дитину з інвалідністю з дитинства та аліменти з доходів свого чоловіка ОСОБА_3 на цю ж дитину, кошти у вигляді своєї заробітної плати, відсуджені позивачем постановою від 04.02.2025 року Центрального апеляційного господарського суду у справі №204/9551/18 року станом на день подачі до суду даного клопотання позивачу ОСОБА_1 не виплачені з причини вчинення злочину суддею Господарського суду Дніпропетровської області ОСОБА_5 та його помічницею Бурчак Юлією Олександрівною ухваливши протизаконну ухвалу від 02.07.2025 року про відмову в видачі позивачу стягувачу виконавчого наказу по даній постанові. З цього приводу внесені відомості до ЄРДР №0000196 від 05.08.2025 року за ознакою злочину, передбаченого ч. 1 ст. 355 КК України «Примушування до виконання чи невиконання цивільно-правових зобов`язань», №0001117 від 15.08.2025 року, за ознакою злочину, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України «Службова недбалість», №0001206 від 01.09.2025 року, за ознакою злочину, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України «Службова недбалість».

Таким чином єдині документи, які підтверджують позивача реальний річний дохід це: Виписка №OLSN8LS9UTN5EFPK від 13.09.2025 року по картці/рахунку НОМЕР_4 ( НОМЕР_3 ) і додатковим рахункам договору SAMDNFF27 від 15.08.2013 за період з за період 01.09.2024 - 13.09.2025 про отримані доходи ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) у вигляді невірно призначених державної соціальної допомоги на дитину інваліда з дитинства з надбавкою на догляд за дитиною та без компенсації на особу, яка надає соціальні послуги хворій дитині; Виписка №B65M3VAG67GT046O від 13.09.2025 з Приват банк на ім`я ОСОБА_1 по надходженням по картці/рахунку НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 ) і додатковим рахункам договору SAMDNFF27 від 15.08.2013 за період 01.09.2024 - 13.09.2025 - аліменти, соц. виплати, допомога родичів;

Додатково позивач зазначила, що додає до даного клопотання доказ своєї неплатоспроможності - звіт УБКІ станом на 24.09.2025 року на ім`я ОСОБА_1 ІПН: НОМЕР_1 для розуміння судом розміру боргу, який збільшився з 443 664,92 грн. станом на 22.07.2025 року до розміру 591 240,25 грн. станом на 24.09.2025 року, та сума даного боргу збільшується щодня на розмір відсотків по кредитним договорам укладеним з позивачем ОСОБА_1 та банкам і МФО в Україні, які починаючи з 02.07.2025 року почали додатково ще нараховувати штрафи та пені, нарахування яких заборонено на період дії воєнного стану в України Законом України 3498-IX «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг» згідно якого «у разі прострочення споживачем у період з 1 березня 2020 року до припинення зобов`язань за договором про споживчий кредит, укладеним до тридцятого дня включно з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг», у тому числі того, строк дії якого продовжено після набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг», споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У тому числі, але не виключно, споживач у разі допущення такого прострочення звільняється від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, передбачених договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом з інших причин, ніж передбачені частиною четвертою статті 1056-1 Цивільного кодексу України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період, зазначений у цьому пункті. Дія положень цього пункту поширюється, у тому числі, на кредити, визначені частиною другою статті 3 цього Закону. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит, нараховані за період, зазначений у цьому пункті, за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) зобов`язань за таким договором, підлягають списанню кредитодавцем»

По-п`яте: в ухвалі від 22.09.2025 року судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудніка С.В. у судовій справі №160/26256/25 в невідомо якому провадженні зазначено «До того ж, на думку суду, зазначені документи Відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору та довідки ОК-5 Пенсійного фонду, наданої позивачем, не є належними доказами, які підтверджують річний дохід особи та/або скрутне матеріальне становище, оскільки не містять відомостей про можливі доходи, які не оподатковуються страховими внесками (від оренди майна, від реалізації майна, надходження від прав на інтелектуальну власність, від виконання цивільно-правових угод та інше). Так, з цього питання позивач зазначила, що станом на 13.09.2025 року, тобто на день подачі позивачем позовної заяви у справі №160/26256/25 в невідомо якому провадженні, та станом на день подачі даного клопотання, позивач не володіє майном, яке б підлягало здаванню в оренду, також за останні 10 років позивачем не реалізовано ніяке майно, яке б принесло їй прибуток. Також станом на 13.09.2025 року, тобто на день подачі позивачем позовної заяви у справі №160/26256/25 в невідомо якому провадженні, та станом на день подачі даного клопотання позивачем ОСОБА_1 не укладені цивільно-правових угоди зі з якою установою чи ФОП, які б приносили їй позивачу прибуток. З 2017 року позивачем здійснюються виключно витрати з дитячих коштів (аліменти, соціальна допомога) на судові процеси та кримінальні провадження. Як наслідок страждає не тільки позивач, а й страждає її дитина, яка просто хоче їсти, а коштів на їжу не вистачає.

І на останнє: позивача позиція залишається не змінною, що розмір судового збору 2906,88 грн. за подачу до адміністративного суду позовної заяви у справі №160/26256/25 в невідомо якому провадженні яка містить 2 немайнові та 1 майнову позовні вимоги, значно перевищує розмір судового збору на рівні 5 відсотків розміру мого позивача ОСОБА_1 річного доходу за попередній календарний рік, який дорівнює « 0 грн.» вже багато років.

Щодо клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору за подання до суду позову з огляду на скрутне матеріальне становище, суд вважає заначити наступне.

Так, зі змісту заяви про усунення недоліків суд установив, що позивач не усунув недоліки позовної заяви в частині сплати судового збору, а лише висловив незгоду із ухвалою суду від 22.09.2025 року, зазначивши, що суд необґрунтовано не звільнив його від сплати судового збору. Позивач повторно заявляє подала клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Так, щодо незгоди позивача з розміром сплати судового збору.

Так, згідно з ч. 3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

З огляду на пп.2 п.3 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. №3674-VI визначено розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, який становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Відповідно до ч.3 ст.4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" установлено з 01.01.2025 прожитковий мінімум для працездатних осіб на рівні 3028,00 грн.

Позовна заява подана позивачем в електронній формі через Електронний суд.

При цьому, у поданій до суду позовній заяві позивач просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, що виявилися у відмові надати ОСОБА_1 як співвласниці кв. АДРЕСА_1 ) запитуєму інформацію прохальною вимогою №1 в запиті від 28.08.2025 року, несвоєчасним наданням відповіді та не по закону, по якому подавався ОСОБА_1 запит до Головного управління ДПС в Дніпропетровській області;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області, надати ОСОБА_1 протягом п`яти робочих днів із дня набрання чинності рішенням суду за результатом розгляду даної позовної заяви повну інформацію, яка запитувалась ОСОБА_1 запитом від 28.08.2025 року.

Варто зазначити, що згідно з частиною першою статті 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Право позивача заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою, передбачено також частиною першою статті 21 КАС України.

Зі змісту вищенаведених процесуальних норм вбачається, що об`єднання в одній позовній заяві декількох вимог допускається за умови пов`язаності їх між собою підставами виникнення або поданими доказами, а також основних і похідних вимог.

У свою чергу, похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги) (пункт 23 частини першої статті 4 КАС України).

В адміністративному судочинстві похідна позовна вимога - це спеціальна процесуальна категорія, яка використовується для урегулювання порядку вирішення спорів та спрямована на вирішення двох основних процедурних питань (розмежування спорів за критерієм предметної юрисдикції; об`єднання та роз`єднання позовних вимог) шляхом виокремлення цієї категорії від поняття "основна позовна вимога". Правильне розмежування вимог, які містяться у позовній заяві, на основні та похідні, дозволяє позивачу однозначно визначати суд, який відповідатиме такому критерію як "суд, встановлений законом" і уповноважений розглядати відповідні вимоги, а також правильно об`єднати вимоги, які можуть міститися в одній позовній заяві та, відповідно, бути вирішені одним судом в одному процесі.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 28 грудня 2021 року у справі № 752/20709/21, від 13 квітня 2022 року у справі № 640/23353/21, від 07 липня 2023 року у справі № 160/11383/22 та від 06 версеня 2023 року у справі №140/6803/22.

Враховуючи вищезазначене суд вважає за необхідне вказати, що кваліфікація позовної вимоги як похідної має безпосереднє значення для урегулювання порядку вирішення двох процедурних питань: розмежування спорів за критерієм предметної юрисдикції; об`єднання та роз`єднання позовних вимог з метою розгляду та вирішення декількох заявлених вимог в одному провадженні. Таким чином, правильне застосування вказаного критерію дозволяє уникати позивачем помилок при визначенні суду, який відповідатиме поняттю "суд, встановлений законом" і уповноважений розглядати відповідні вимоги, а також правильно об`єднати вимоги, які можуть міститися в одній позовній заяві та, відповідно, бути вирішені одним судом в одному процесі, насамперед, з метою процесуальної економії.

Натомість, щодо вирішення питання правильного розрахунку судового збору, який підлягає сплаті за звернення з позовною заявою, критерії "основна" та "похідна" вимоги не можуть бути застосовані у вищезазначеному контексті. При визначенні необхідного до сплати розміру судового збору, значення мають насамперед правові підстави звернення до суду з позовом, суть заявлених позивачем вимог, їх зміст з урахуванням обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а також кількість суб`єктів, до яких кожна із зазначених позовних вимог (у разі, якщо їх декілька) звернута.

Таким чином, судовий збір за позовною вимогою одну вимогу немайнового характеру щодо визнання дій протиправними, яка інша вимога щодо зобов`язувального характеру є вимогою похідного характеру із застосуванням коефіцієнту пониження становить 968,96 грн (3028,00 грн х 0,4 х 0,8).

Відтак, позивачу слід було подати до суду докази сплати судового збору у розмірі 968,96 грн.

Частиною першою статті 133 КАС України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

У статті 8 Закону № 3674-VI наведені випадки, які законодавцем визначені як такі, що можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору. Поряд із наявністю в особи певного статусу (військовослужбовець, одинока матір (батько) підставою для звільнення від сплати судового збору є майновий стан сторони. За змістом указаної статті про незадовільний майновий стан сторони свідчить співвідношення розміру судового збору до сукупного доходу особи за рік, а саме коли сума судового збору, що підлягає сплаті, перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Установивши зазначений критерій для звільнення від сплати судового збору, законодавець не визначив, якими саме доказами мають підтверджуватися зазначені обставини.

Водночас сталим у правозастосовній практиці судів є підхід, відповідно до якого належним доказом для указаний цілей є довідки/відомості з реєстрів, що адмініструються Державною податковою службою України та Пенсійним фондом України (їхніми територіальними органами).

Зокрема, у постанові Верховного Суду від 23 листопада 2023 року у справі № 215/7312/20 зазначено, що вирішуючи питання про звільнення від сплати судового збору, ураховує майновий стан сторони, який є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Такими доказами можуть слугувати: довідка органу Пенсійного фонду України про розмір виплаченої пенсії за попередній календарний рік разом із довідкою органу доходів і зборів про відсутність інших доходів за попередній календарний рік.

Аналогічна позиція була висловлена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 10 травня 2019 року у справі № 9901/166/19.

У постанові Верховного Суду від 29 вересня 2021 року у справі № 160/12251/20 зазначено, що документом, який відображає всю суму доходу позивача за попередній календарний рік може бути, зокрема, довідка про суми виплачених доходів та утриманих податків, яка формується на підставі відомостей, що містяться у Державному реєстрі фізичних осіб-платників податків.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 27 червня 2023 року у справі № 120/3505/22 від 02 листопада 2023 року у справі № 120/6039/22 від 18 січня 2024 року у справі № 520/495/23, від 30 квітня 2025 року у справі № 207/1966/24.

Суд зазначає, що Державний реєстр фізичних осіб - платників податків створений для забезпечення єдиного державного обліку фізичних осіб, які зобов`язані сплачувати податки, збори у порядку та на умовах, що визначаються Податковим кодексом України та іншими нормативно-правовими актами України, з метою створення умов для здійснення контролюючими органами контролю за правильністю нарахування, своєчасністю і повнотою сплати податків, нарахованих фінансових санкцій, дотриманням податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи (пункт 1 Положення про реєстрацію фізичних осіб у Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29 вересня 2017 року № 822 (далі - Положення).

Відповідно до підпунктів 2, 3 пункту 1 розділу V Положення до Державного реєстру включаються: дані про фізичних осіб, а саме: джерела отримання доходів; об`єкти оподаткування; сума нарахованого та/або виплаченого доходу; сума нарахованого та/або перерахованого податку; сума нарахованого та/або перерахованого військового збору; інформація про податкову знижку та податкові пільги платника податків; відомості про державну реєстрацію, реєстрацію і взяття на облік фізичних осіб - підприємців та осіб, які провадять незалежну професійну діяльність.

Отже, у Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків повинні міститися відомості про всі доходи фізичної особи, незалежно від джерела їх походження та підстави виплати.

Відповідно до частини першої статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат або звільнити від їх сплати повністю або частково, чи відстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Отже, звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення, як зазначив Верховний Суд в ухвалі від 09 вересня 2019 р. (справа №215/5482/17), є дискреційним правом, а не обов`язком суду, можливість якого пов`язується з майновим станом особи.

Також Верховний Суд вказав, що Закон України "Про судовий збір" не містить вичерпного й чітко визначеного переліку документів, які можливо вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд установлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25 липня 2005 р. у справі "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland"), заява №71731/01; пункти 63- 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26.07.2005 у справі "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland"), заява №73547/01).

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ч. 2 ст. 8 ЗУ "Про судовий збір" суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 ЗУ "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Тобто, єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

В постанові від 23 листопада 2023 року по справі № 215/7312/20 Верховний Суд вказав, що перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або зменшення чи звільнення від його сплати є вичерпним, а тому не допускається його розширення з ініціативи суду лише з урахуванням майнового стану сторони за відсутності умов, передбачених зазначеними положеннями цього Закону. Зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх сплати є правом, а не обов`язком суду і можливе лише за наявності для цього вичерпного переліку умов визначених Законом. Суд, звертає увагу на ту обставину, що вирішуючи питання про звільнення від сплати судового збору, ураховує майновий стан сторони, який є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Такими доказами можуть слугувати: довідка органу Пенсійного фонду України про розмір виплаченої пенсії за попередній календарний рік разом із довідкою органу доходів і зборів про відсутність інших доходів за попередній календарний рік.

Аналогічна позиція була висловлена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 10 травня 2019 року в справі №9901/166/19.

В постанові від 08 листопада 2023 року по справі № 120/969/23 Верховний Суд вказав, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Одночасно, саме на заявника покладається обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про звільнення (відстрочення) від сплати судового збору.

На підтвердження відсутності можливості сплатити судовий збір, позивач подала до суду Відомість з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 05.06.2025 року №0462-25-18770 за період з січня 1999 року по квітень 2025 року, згідно якої позивач за передній календарний рік отримала 120 861,32 грн. (період з січня 2024 року по грудень 2024 року), а також довідку ОК-5 Пенсійного фонду, згідно якої позивачу за 2024 рік визначено як суму для пенсії 93 300 грн.

Судом встановлено, що 5 відсотків розміру річного доходу позивача за 2024 рік (Відомість з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 05.06.2025 року №0462-25-18770 за період з січня 1999 року по квітень 2025 року) складає 6043,66 грн., що перевищує розмір судового збору, який необхідно було сплатити позивачу за подання даної позовної заяви до суду.

Також, встановлено, 5 відсотків розміру річного доходу позивача за 2024 рік (довідка ОК-5 Пенсійного фонду) складає 4666,50 грн., що перевищує розмір судового збору, який необхідно було сплатити позивачу за подання даної позовної заяви до суду.

Тобто, розмір судового збору (968,96 грн.) не перевищує 5 відсотків розміру доходу позивача за останні 12 місяців, відповідно до Відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору та довідки ОК-5 Пенсійного фонду, наданої позивачем.

Щодо посилання позивача на малозабезпеченість з огляду на найтяжке майнове становище.

Згідно статті 1 Закону України "Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям" малозабезпечена сім`я - це сім`я, яка з поважних або незалежних від неї причин має середньомісячний сукупний доход, нижчий від прожиткового мінімуму для сім`ї.

Статус малозабезпеченої набуває лише та сім`я, якій призначено відповідну державну допомогу, а право сім`ї на цю допомогу залежить не лише від доходів, але і від її майнового стану, зайнятості працездатних членів сім`ї та інших факторів.

Відповідно до частини першої статті 6 Закону України "Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям" державна соціальна допомога призначається на шість місяців. Протягом цього часу сім`я має статус малозабезпеченої.

Призначення і виплата соціальної допомоги здійснюється управліннями праці та соціального захисту населення районних, районних у мм. Києві та Севастополі держадміністрацій, структурними підрозділами з питань праці та соціального захисту населення виконавчих органів міських, районних у містах (у разі їх створення) рад за місцем реєстрації уповноваженого представника малозабезпеченої сім`ї.

Підтвердженням статусу малозабезпеченої сім`ї є довідка відповідного управліннями праці та соціального захисту населення про отримання (неотримання) соціальної допомоги, форма якої визначена в додатку №11 до Інструкції щодо порядку оформлення і ведення особових справи отримувачів усіх видів соціальної допомоги, затвердженої наказом Мінпраці від 19 вересня 2006 року №345.

Аналогічна позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 24 лютого 2025 року у справі №215/5152/21, від 27 грудня 2022 року у справі №215/6727/20 та постанові Верховного Суду від 23 листопада 2023 року у справі №215/7312/20.

Водночас позивач на підтвердження того, що відповідним управлінням праці та соціального захисту населення сім`я позивача була визнана малозабезпеченою, жодних доказів не надала.

При цьому, суд зауважує, що Закон України "Про судовий збір" визначає коло осіб, які звільнені від сплати судового збору в силу закону та окремо коло осіб, які можуть бути звільнені від сплати судового збору за рішенням суду.

Слід також зазначити, що відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, законні представники дітей з інвалідністю.

Натомість згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 8 вказаного Закону суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати за умов якщо позивачами є, зокрема, батьки, які мають дитину з інвалідністю.

Для правильного вирішення позовної заяви положення п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" та пп. "б" п. 2 ч. 1, ч. 2 ст. 8 вказаного Закону слід аналізувати в сукупності та взаємозв`язку.

Ці норми вказують на те, що особа, яка звертається до суду саме як законний представник з метою захисту прав дитини-інваліда, звільняється від сплати судового збору в силу закону. В такому випадку позивачу - законному представнику достатньо надати до суду документи, які підтверджують встановлення особі, в інтересах якої подано позов, статусу дитини-інваліда.

Натомість у разі звернення до суду у власних інтересах осіб, які мають дитину з інвалідністю, суд може звільнити їх від сплати судового збору у разі надходження відповідного клопотання та з дотриманням правил, передбачених ст. 8 Закону України "Про судовий збір".

Враховуючи, що позивач звернулася до суду з такою заявою у власних інтересах, а не з метою захисту прав дитини-інваліда як її законний представник, суд зробив висновок про те, що позивач не звільнена від сплати судового збору в цій справі згідно з п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

До клопотання №2 про звільнення від сплати судового збору позивачем не додано достатніх доказів, наявність яких дозволила б суду прийняти рішення про звільнення від сплати судового збору.

Аналогічна позиція була висловлена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 10 травня 2019 р. в справі №9901/166/19.

З огляду на викладене, суддя не вбачає підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, а тому клопотання №2 ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору не належить задоволенню.

Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху або про повернення позовної заяви надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення (ч. 5, 6 ст. 169 КАС України).

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Враховуючи, що позивачем вимоги ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.09.2025 року про залишення позовної заяви без руху, станом на 06.10.2025 року не виконано, даний адміністративний позов з доданими до нього додатками підлягає поверненню позивачу.

Керуючись статтями 169, 241-243 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання №2 про звільнення від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви, разом із позовною заявою та доданими до неї матеріалами, направити особі, яка її подала.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 8 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена у строки встановлені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С. В. Прудник