Справа № 420/10304/25
Суддя: Андрухів В.В.
Дата ухвалення: 2025-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд під головуванням судді Андрухіва В.В., за участю секретаря судового засідання Грабової Т.П., представника позивача - Подцерковного Г.О., представника відповідача - адвоката Самодурової Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання привести земельну ділянку у первинний стан,

ВСТАНОВИВ:

Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради звернулося до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 про зобов`язання ОСОБА_1 привести земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 у первинний стан.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним.

На підставі наказу Управління від 18.10.2024 № 01-13/36ДАБК; колективного звернення фізичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (від 16.07.2024 № 01-10/101-ЗГ); висновку від 24.07.2024 № 844 комісії Управління щодо розгляду звернень фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 11.10.2024 № 1101 «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю», відповідно до п. 7 Порядку № 553, Управлінням проводилась позапланова перевірка за адресою: АДРЕСА_1 .

18.10.2024 видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 000014 від 18.10.2024 зі строком дії з 24.10.2024 до 06.11.2024, за адресою: АДРЕСА_1 (замовник будівництва ОСОБА_1 ).

Задля можливості здійснення Управлінням заходу державного архітектурно-будівельного контролю, було направлено лист-вимогу замовнику будівництва ОСОБА_1 від 18.10.2024 № 01-10/101-ЗГ з рекомендованим повідомленням від 18.10.2024 № 160, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 . Також, Управлінням направлено лист-вимогу замовнику будівництва ОСОБА_1 від 18.10.2024 № 01-10/101-ЗГ з рекомендованим повідомленням від 18.10.2024 № 178 на адресу місцезнаходження об`єкта будівництва.

У зазначених листах вимагалося надати необхідні документи та бути присутнім 24.10.2024 о 14:00 на об`єкті будівництва під час проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил при будівництві за адресою: АДРЕСА_1 .

При цьому, відповідно до абз. 7 п. 12 Порядку № 553 посадовою особою Управління було розміщено на офіційному веб-сайті Одеської міської ради інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

Під час виїзду на місце 24.10.2024 о 14:00, для проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства, замовник будівництва на перевірку не з`явилася. У телефонному режимі відповідач повідомила про неможливість бути присутньою на перевірці. Також посадовою особою Управління 24.10.2024 та 04.11.2024 за номером телефону НОМЕР_1 здійснено виклик, за результатом якого відбулась телефонна розмова із контактною особою Іриною. Під час розмови було повідомлено, що з 24.10.2024 по 06.11.2024 буде проводитись позапланова перевірка дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: АДРЕСА_1 та запрошено забудовника або його уповноваженої особи для участі 06.11.2024 о 10:00 у здійснені позапланової перевірки.

Посадовими особами Управління із залученням представників Київської районної адміністрації Одеської міської ради, Управлінням інженерного захисту території міста та розвитку узбережжя Одеської міської ради та Департаменту земельних ресурсів Одеської міської ради було здійснено виїзд на місце 06.11.2024 о 10:00 в останній день проведення позапланової перевірки із складанням та підписанням матеріалів перевірки.

Під час проведення позапланової перевірки встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 , замовником будівництва ОСОБА_1 виконані роботи з планування земельної ділянки з подальшим облаштування проїзної дороги шляхом часткової «підрізки» схилу та частковим насипанням ґрунту і каміння з порушенням його цілісності, що у тому числі пов`язано з порушенням об`єкту благоустрою та чим в свою чергу пошкоджено схил та території прибережної рекреаційної зони орієнтовною площею біля 800 кв.м. На момент перевірки на проїзній дорозі частково встановлено огородження та на в`їзді ворота з металопрофілю.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна відсутні відомості щодо реєстрації прав на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатом перевірки складено акт проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 000014 від 06.11.2024, протокол про адміністративне правопорушення за ч.5 ст.96 КУпАП від 06.11.2024 та видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 06.11.2024 № 009/24.

На підставі наказу Управління від 27.01.2025 № 01-13/16ДАБК, у зв`язку з необхідністю перевірки виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 06.11.2024 № 009/24, наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 22.01.2025 № 80 «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю», відповідно до п. 7 Порядку № 553, Управлінням проводилася позапланова перевірка об`єкту будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .

27.01.2025 видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 27.01.2025 № 000011 зі строком дії з 07.02.2025 до 20.02.2025 щодо об`єкта будівництва, за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час виїзду на місце 20.02.2025 за адресою: АДРЕСА_1 із залученням представників Київського районної адміністрації Одеської міської ради, Департаменту земельних ресурсів Одеської міської ради, Управління інженерного захисту території міста та розвитку узбережжя Одеської міської ради встановлено, що замовником будівництва вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 06.11.2024 № 009/24 шляхом отримання права на виконання будівельних робіт або приведення земельної ділянки до первинного стану не виконані, чим порушено підпункт «а» пункту 3 частини 3 статті 41 Закону України, підпункт 3 пункту 11 Порядку № 553.

За результатом перевірки стосовно складено акт проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 000011 від 20.02.2025, протокол про адміністративне правопорушення стосовно ч.1 ст.188-42 КУПАП від 20.02.2025.

За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення від 05.03.2025 ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП та накладено штраф.

Отже, за адресою: АДРЕСА_1 зафіксовано факт здійснення будівельних робіт з планування земельної ділянки з подальшим облаштуванням під`їзної дороги шляхом часткової «підрізки» схилу та частковим насипанням каміння та ґрунту з порушенням його цілісності без отримання права на виконання будівельних робіт, чим порушено п.1 ч.1 ст.34 та абз. 1 ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 1, 2 п.5 та п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466.

12.06.2025 року відповідачем подано відзив, в якому зазначено наступне.

Позивач разом з позовом надає докази, які підтверджують неправомірність призначення та проведення Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_1, а саме: заяву тридцяти фізичних осіб від 08.07.2024 р. до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про необхідність проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, за адресою: м. Одеса, вул. Василя Симоненка, 1.

Тобто, у позивача не було жодної правової підстави, передбаченої ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» для проведення позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_1.

Також позивач вказала, що з 25.01.2019 р. по даний час вона зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_3 . Будь-якого відношення до адреси: АДРЕСА_2 , - позивач не має.

Відтак, відповідач, в порушення вимог п.п. 12, 16-24 Порядку № 553, ст.ст. 268, 277-2, 278 КУпАП не отримувала від Управління ДАБК ОМР: повідомлення про місце, дату, час проведення уповноваженими особами позивача позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_1; акту за результатами проведення позапланових заходів державного архітектурного контролю щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 06.11.2024 р. № 000014; протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.5 ст.96 КУпАП від 06.11.2024 р.; припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 06.11.2024 р. № 009/24; повідомлення про дату, час та місце розгляду відповідачем по відношенню до неї справи про адміністративне правопорушення про притягнення позивача до відповідальності, передбаченої ч.5 ст.96 КУпАП.

Наведені обставини свідчать, що як проведена Управлінням ДАБК ОМР позапланова перевірка по відношенню до відповідача, так і притягнення її до відповідальності, передбаченої ч.5 ст.96 КУпАП, відбулися поза рамками вимог законодавства, що призвело до порушення прав позивача.

Також відповідач зазначила, що надані позивачем докази не підтверджують факту нібито самочинного будівництва проїзної дороги, замовником якого є нібито ОСОБА_1 .

Позивач стверджує, що наданою до позову фотофіксацією місцевості, яка є додатком до Актів № 000014 та № 000011, зафіксований її реальний стан. Разом з тим, з аналізу наданих позивачем фото не вбачається проведення будь-яких будівельних робіт, наявності відповідної техніки, підрядників, тощо; не вбачається «часткової» підрізки схилу, як стверджується позивач; на фотографіях не зображено дороги, як об`єкта, що підпадав би під правове регулювання Закону України «Про автомобільні дороги» та належав би до лінійної інженерної транспортної споруди, на який містить посилання позовна заява.

Крім того, відповідач вказала, що лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури як комплекс інженерних, транспортних споруд і комунікацій, до яких належать й надземні лінійні об`єкти для пересування транспортних засобів та передачі електроенергії, в тому числі дороги, електроустановки, електричні мережі, вуличне освітлення тощо - є об`єктами будівництва.

Право на виконання будівельних робіт на вищевказаних об`єктах, у тому числі їх капітального ремонту, за загальним правилом виникає після отримання документу, передбаченого, зокрема, пунктом 1 частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Зазначені висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 13.01.2023 р. № 640/3439/20.

Водночас, роботи з відновлення елементів благоустрою, визначених Законом України «Про благоустрій населених пунктів», існуючих дитячих та спортивних майданчиків, майданчиків для вигулу домашніх тварин, прибудинкових територій багатоквартирних житлових будинків віднесено до п.10 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 р. № 406.

Також відповідач зазначила, що навіть якщо припустити, що доводи про влаштування за адресою: АДРЕСА_1, проїзної дороги, то дані правовідносини виникли у сфері благоустрою, оскільки стосуються об`єкту благоустрою, а саме дороги. При цьому, в силу положень ст.ст. 38, 40 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», Положення про Департамент з благоустрою міста Одеської міської ради, затвердженого рішенням Одеської міської ради від 30 листопада 2022 року № 1006-VIII, самоврядний контроль щодо об`єктів благоустрою у місті Одеса покладено саме на Департамент з благоустрою міста Одеської міської ради.

Ухвалою судді від 21.04.2025 року прийнято до розгляду вказану позовну заяву та відкрито провадження у справі. Ухвалено розглядати справу за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання.

Ухвалою від 12.06.2025 року продовжено строк підготовчого провадження у справі на 30 днів.

Ухвалою від 01.07.2025 року закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду по суті.

У судове засідання, призначене на 23.09.2025 року об 11:00 год., з`явилися представник позивача та представник відповідача.

Під час судового розгляду справи представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечувала, просила у позові відмовити з підстав, викладених у відзиві.

Заслухавши вступне слово представника позивача, представника відповідача, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд встановив такі обставини.

Судом встановлено, що на підставі наказу Управління ДАБК Одеської міської ради від 18.10.2024 № 01-13/36ДАБК (а.с. 55); колективного звернення фізичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (від 16.07.2024 № 01-10/101-ЗГ) (а.с. 50-51); висновку від 24.07.2024 № 844 комісії Управління щодо розгляду звернень фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (а.с. 49); наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 11.10.2024 № 1101 «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю», відповідно до п. 7 Порядку № 553, Управлінням ДАБК Одеської міської ради проводилась позапланова перевірка за адресою: АДРЕСА_1.

18.10.2024 видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 000014 від 18.10.2024 зі строком дії з 24.10.2024 до 06.11.2024, за адресою: АДРЕСА_1 (замовник будівництва ОСОБА_1 ) (а.с. 57).

06.11.2024 року посадовою особою Управління ДАБК ОМР було складено Акт № 000014 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (а.с. 31-48).

Вказаним актом встановлено, що ОСОБА_1 виконані роботи з планування земельної ділянки з подальшим облаштуванням проїзної дороги за адресою: АДРЕСА_1, без отримання права на виконання будівельних робіт. Що є порушенням п.1 ч.1 ст.34 та абз. 1 ч.2 ст.36 Закону України № 3038, абз. 1, 2 п.5 та п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ за № 466 від 13.04.2011 р.

06.11.2024 року Управлінням ДАБК ОМР, відповідно до ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку №553 винесено припис № 009/24 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил у термін до 06.01.2025 року шляхом отримання права на виконання будівельних робіт або приведення земельної ділянки до первинного стану (а.с. 68-69).

06.11.2024 року Управлінням ДАБК ОМР стосовно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, в якому зафіксовано, що гр. ОСОБА_1 виконані роботи з планування земельної ділянки з подальшим облаштуванням проїзної дороги за адресою: АДРЕСА_1 , без отримання права на виконання будівельних робіт. Що є порушенням п.1 ч.1 ст.34 та абз. 1 ч.2 ст.36 Закону України № 3038, абз. 1, 2 п.5 та п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ за № 466 від 13.04.2011 р. Зазначено, що відповідальність за встановлене правопорушення передбачена ч.5 ст.96 КУпАП. У протоколі вказано, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 14:00 год. 18.11.2024 року у приміщенні Управління ДАБК ОМР за адресою: м. Одеса, вул. Черняховського, 6 (а.с. 72-76).

За результатами розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності (акт, протокол, припис), 21.11.2024 року заступником начальника управління - начальником інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Єфремовим В.Ю. винесено постанову № 015/24 про накладення штрафу за адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 10200 грн. (а.с. 60-62).

Зазначена постанова оскаржена ОСОБА_1 до Київського районного суду м.Одеси (справа № 947/39602/24). Провадження у справі відкрито ухвалою від 11.12.2024 року (в ЄДРСР № 123702755).

Також судом встановлено, що 27.01.2025 року для здійснення позапланової перевірки на об`єкті "Будівництво під`їзної дороги до будинку із захопленням земельної ділянки, з частковим підрізом схилу з порушенням його цілісності за адресою: АДРЕСА_1 " щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, було видано направлення № 000011 для проведення планового (позапланового) заходу у період з 07.02.2025 року по 20.05.2025 року (а.с. 56).

20.02.2025 року посадовою особою Управління ДАБК ОМР було складено Акт № 000011 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (а.с. 13-30).

Вказаним актом встановлено, що ОСОБА_1 вимоги припису від 06.11.2024 № 009/24 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил шляхом отримання права на виконання будівельних робіт або приведення земельної ділянки до первинного стану не виконані, чим порушено пп. «а» п.3 ч.3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп.3 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.04.2011 № 553.

20.02.2025 року Управлінням ДАБК ОМР стосовно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зафіксовано, що ОСОБА_1 вимоги припису від 06.11.2024 № 009/24 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил шляхом отримання права на виконання будівельних робіт або приведення земельної ділянки до первинного стану не виконані, чим порушено пп. «а» п.3 ч.3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп.3 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.04.2011 № 553. Зазначено, що відповідальність за встановлене правопорушення передбачена ч.1 ст.188-42 КУпАП. У протоколі вказано, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 14:00 год. 28.02.2025 року у приміщенні Управління ДАБК ОМР за адресою: м. Одеса, вул. Артура Савельєва, 6 (а.с. 70-71).

За результатами розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності (акт, протокол), 05.03.2025 року начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Авдєєвим О.Р. винесено постанову № 011/25 про накладення штрафу за адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП (невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю) та накладено штраф у розмірі 6800 грн. (а.с. 63-67).

За викладених обставин, через невиконання відповідачем вимог припису з усунення виявлених порушень містобудівного законодавства, позивач звернувся до суду з даним позовом про зобов`язання ОСОБА_1 привести земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 у первинний стан.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності з ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч.2 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Відповідно до підпункту "а" п.3 ч.3 ст.41 Закону №3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі за текстом - Порядок №553).

Відповідно до абз. 1 п.1 Порядку №553, цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з п.5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п.7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п.7-1 Порядку № 553 з метою розгляду отриманих звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - звернення) при органі державного архітектурно-будівельного контролю утворюється комісія щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності (далі - комісія).

Комісія здійснює колегіальний розгляд звернень фізичних чи юридичних осіб.

Керівник органу державного архітектурно-будівельного контролю затверджує склад комісії та визначає її чисельність.

До складу комісії входять посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Комісія розглядає звернення протягом десяти робочих днів з дати їх надходження.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю не пізніше ніж за чотири дні до дня розгляду заяви повідомляє заявнику та замовнику про час і місце засідання Комісії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті зазначеного органу та додатково телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у зверненні) або з використанням електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у зверненні, доданих до нього документах).

Розгляд звернень здійснюється за участю заявника та замовника або їх представників.

Заявник, замовник та/або їх представники мають право надавати пояснення та подавати додаткові матеріали з питань, зазначених у зверненні, з обов`язковим відображенням відповідної інформації у протоколі.

У разі неявки замовника або його представника після належного їх повідомлення у спосіб, визначений абзацом шостим цього пункту, заява розглядається без його участі.

У разі неявки заявника розгляд заяви переноситься на іншу дату, про що замовник і заявник повідомляються у спосіб, визначений абзацом шостим цього пункту. У разі повторної неявки заява залишається без розгляду.

За результатами розгляду звернення комісія шляхом голосування приймає рішення, що оформлюється відповідним висновком.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менше половини персонального складу комісії. У разі рівного розподілу голосів голос голови комісії є вирішальним.

Висновок комісії повинен обов`язково містити:

дату та місце проведення засідання комісії;

склад комісії, що здійснювала розгляд звернення, та результати голосування ("за", "проти" чи "утримався");

реквізити та суть звернення;

рекомендацію органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо обґрунтованості або необґрунтованості позапланової перевірки, а також необхідності її проведення на підставі звернення.

З урахуванням рекомендацій, наведених у висновку комісії, видається наказ за підписом керівника або уповноваженого заступника керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю про проведення позапланової перевірки.

Згідно абзаців 1, 4 п. 9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.

Відповідно до підпунктів 1, 2, 3, 8 п.11 Порядку №553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:

- безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

- складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

- у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо, зокрема, усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 12 Порядку №553, зокрема, передбачено, що у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Пунктом 13 Порядку № 553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно п.14 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п.17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Згідно абз.2 пункту 19 Порядку № 553 припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Згідно п.21 Порядку №553, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до п.11 ч.1 ст.1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва.

Згідно п.1 ч.1 ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до абз. 1 ч.2 ст.36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Згідно п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466 (далі - Порядок № 466) будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;

видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля".

Відповідно до п.13 Порядку № 466 повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до абз. 2 ст. 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури (крім трубопроводів внутрішньогосподарських меліоративних систем).

За визначенням понять, наведених у статті 1 цього ж Закону інженерно-транспортна інфраструктура - комплекс інженерних, транспортних споруд і комунікацій (п.5 ч.1 цієї статті).

Згідно з пунктом 3 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 04.06.2014 р. № 163, лінійний об`єкт інженерно-транспортної інфраструктури - це наземні, надземні або підземні лінійні об`єкти для пересування людей, транспортних засобів, вантажів, переміщення рідких та газоподібних продуктів, передачі електроенергії тощо.

Автомобільна дорога - лінійний комплекс інженерних споруд, призначений для безперервного, безпечного та зручного руху транспортних засобів (абз. 2 ст. 1 Закону України «Про автомобільні дороги»).

За змістом пунктів 3.2, 3.7 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» визначенням будівництво охоплюється у тому числі капітальний ремонт, яким є сукупність робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення його експлуатаційних показників, а також благоустрій території. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності)

Визначення поняттю будівельних робіт наводиться у пункті 3.2 ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013 «Визначення вартості будівництва». Під цим поняттям розуміється будівельні, монтажні, ремонтно-будівельні, реставраційно-відновлювальні та пусконалагоджувальні роботи.

Аналіз вищевикладених норм законодавства дає підстави стверджувати, що лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури як комплекс інженерних, транспортних споруд і комунікацій, до яких належать й надземні лінійні об`єкти для пересування транспортних засобів та передачі електроенергії, в тому числі дороги, електроустановки, електричні мережі, вуличне освітлення тощо - є об`єктами будівництва.

Право на виконання будівельних робіт на вищевказаних об`єктах, у тому числі їх капітального ремонту, за загальним правилом виникає після отримання документу, передбаченого, зокрема, пунктом 1 частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Зазначені висновки викладені у постанові Верховного Суду від 13.01.2023 р. № 640/3439/20.

Водночас, роботи з відновлення елементів благоустрою, визначених Законом України «Про благоустрій населених пунктів», існуючих дитячих та спортивних майданчиків, майданчиків для вигулу домашніх тварин, прибудинкових територій багатоквартирних житлових будинків, віднесено до п. 10 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 р. № 406.

Більше того, відповідно до положень ст.1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» благоустрій населених пунктів - комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращання мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля.

Статтею 3 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» передбачено, що система благоустрою населених пунктів включає:

1) управління у сфері благоустрою населених пунктів;

2) визначення суб`єктів та об`єктів у сфері благоустрою населених пунктів;

3) організацію благоустрою населених пунктів;

4) нормування у сфері благоустрою населених пунктів;

5) фінансове забезпечення благоустрою населених пунктів;

6) здійснення державного, самоврядного і громадського контролю у сфері благоустрою населених пунктів;

7) встановлення відповідальності за порушення законодавства у сфері благоустрою населених пунктів.

Пунктом 1 ч.1 ст.13 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» встановлено, що до об`єктів благоустрою населених пунктів належать території загального користування:

а) парки (гідропарки, лугопарки, лісопарки, парки культури та відпочинку, парки - пам`ятки садово-паркового мистецтва, спортивні, дитячі, історичні, національні, меморіальні та інші), рекреаційні зони, сади, сквери та майданчики;

б) пам`ятки культурної та історичної спадщини;

в) майдани, площі, бульвари, проспекти;

г) вулиці, дороги, провулки, узвози, проїзди, пішохідні та велосипедні доріжки;

ґ) пляжі;

д) кладовища;

е) інші території загального користування.

Також п.1 ч.1 ст.21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» встановлено, що елементами (частинами) об`єктів благоустрою є покриття площ, вулиць, доріг, проїздів, алей, бульварів, тротуарів, пішохідних зон і доріжок відповідно до діючих норм.

Представник відповідача у судовому засіданні стверджувала, що ОСОБА_2 не здійснювалося підрізання схилу та улаштування дороги, а було здійснено благоустрій території, що веде до її дачного будинку, зокрема, очищено шлях до будинку від чагарників та інших рослин.

Доказів того, що відповідачем були здійснені будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1, матеріали справи не містять. З доданих до акту № 000014 від 06.11.2024 року фотознімків не вбачається проведення відповідачем будівельних робіт. На цих знімках зображено вкритий чагарниками схил, вздовж якого йде ґрунтова дорога, захаращена в окремих місцях будівельним сміттям.

Отже, в даному випадку, за наявності доказів захаращення схилу відповідачем, може йтися про небхідність благоустрою зазначеної території схилу, прибирання будівельного сміття, а не про приведення земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 у первинний стан.

Слід зауважити, що доказів того, що земельна ділянка, про яку фактично йдеться у позові, має зазначену адресу (АДРЕСА_1), матеріали справи також не містять.

Згідно наявного у справі технічного паспорту на дачний будинок за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.162-169), який належить відповідачу на праві власності, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав від 10.01.2022 (а.с.170), цей дачний будинок розташований на земельній ділянці чотирикутної форми з лінійними розмірами 37,69 м; 31,71м; 32,25 м; 33,83 м.

З наданих позивачем фотознімків вбачається, що земельна ділянка, на якій розташовано дачний будинок відповідача, огороджена металевим парканом.

Отже, земельна ділянка, яку позивач просить привести у попередній стан, вочевидь не має такої адреси як АДРЕСА_1, оскільки спірна земельна ділянка розташована поза межами вказаного паркану.

Відомостей про складання землевпорядної документації, присвоєння спірній земельній ділянці кадастрового номера позивач суду також не надав.

За таких обставин, суд доходить висновку, що позивач заявив вимоги про зобов`язання привести земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 у первинний стан, жодним чином не ідентифікувавши таку земельну ділянку, що унеможливить виконання судового рішення, у разі задоволення позову.

Крім того, для виконання судового рішення про приведення земельної ділянки у первинний стан судом має бути встановлено на підставі відповідних доказів, який стан мала спірна земельна ділянка до здійснення на ній будівельних робіт, якщо такі дійсно виконувалися.

На підтвердження первинного стану спірної земельної ділянки позивач надав суду фотознімки з Гугл-карт, які, на думку суду, не відтворюють стан земельної ділянки, до якого слід привести спірну ділянку, та не можуть бути використані ані судом, ані органами примусового виконання під час виконання судового рішення, у разі задоволення даного позову.

В який спосіб приведення земельної ділянки в первинний стан має виконуватися, позивач також не зазначає.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про недоведеність позивачем позовних вимог, їх нечіткість та неконкретність.

Відповідно до ч.2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

З наведеної норми випливає, що вихід за межі позовних вимог допускається лише за позовом фізичних чи юридичних осіб до суб`єктів владних повноважень.

Згідно ч.ч.2, 3 ст.14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Отже, рішення суду задля забезпечення обов`язковості його виконання має бути виконуваним.

Проте, вимоги позивача не містять ані способу та порядку його виконання, ані відомостей про первинний стан земельної ділянки, до якого останню слід привести.

При цьому, суд не бере до уваги доводи відповідача про порушення процедури призначення та проведення позапланової перевірки, оскільки таких порушень судом не встановлено. Крім того, дії чи бездіяльність Управління ДАБК не є предметом спору в даній справі.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За викладених вище обставин, суд дійшов висновку, що підстави для задоволення позовних вимог Управління ДАБК про зобов`язання ОСОБА_1 привести земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 у первинний стан - відсутні.

Тому в задоволенні позову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 2, 5-6, 9, 14, 72, 77, 90, 241-246, 293 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (адреса: вул. Черняховського, 6, м. Одеса, 65009, ) до ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_4 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_2 ) про зобов`язання привести земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 у первинний стан - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складено 03 жовтня 2025 року.

Суддя В.В. Андрухів