Справа № 420/38514/24
Суддя: Шевчук О.А.
Дата ухвалення: 2025-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2025 р.м. ОдесаСправа № 420/38514/24

Перша інстанція: суддя Лебедєва Г.В.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді - Шевчук О.А.

суддів Бойка А.В., Єщенка О.В.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 04 квітня 2025 року у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И Л А:

У грудні 2024 року ОСОБА_1 , звернувся до суду першої інстанції із позовом до Головного управління ДФС в Одеській області (далі відповідач, ГУ ДФС в Одеській області), в якому просить:

-визнати протиправними дії ГУ ДФС в Одеській області щодо відмови, викладеної у листі від 31.07.2024 № 356/ДФС у зазначенні в довідках про розмір грошового забезпечення, що враховуються для перерахунку пенсії, станом на: 29.01.2020 - надбавки за особливості проходження служби, в розмірі 50 % посадового окладу, з врахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислуги років; надбавки за службу в умовах режимних обмежень, в розмірі 10 % посадового окладу; премії, в розмірі 70 % посадового окладу, з включенням до складу грошового забезпечення індексації; станом на 01.01.2021, 01.01.2022, 01.01.2023, 01.01.2024 - розмірів посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме: на 01.01.2021 2270 грн., на 01.01.2022 2481 грн., на 01.01.2023 2684 грн., на 01.01.2024 3028 грн., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (далі Постанова №704); надбавки за особливості проходження служби, в розмірі 50 % посадового окладу, з врахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислуги років; надбавки за службу в умовах режимних обмежень, в розмірі 10 % посадового окладу; премії, в розмірі 70 % посадового окладу, з включенням до складу грошового забезпечення кожної довідки індексації;

- зобов`язати відповідача підготувати та направити до органу Пенсійного фонду довідки про розмір грошового забезпечення, що враховуються для перерахунку пенсії: станом на 29.01.2020, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України №2262-ХІІ від 09.04.1992 «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі Закон №2262-ХІІ), статті 9 Закону України від 20.12.1991 №2011-ХІІ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» (далі Закон №2011-ХІІ) та положень Постанови №704 (крім надбавки за вислугу років (в розмірі 45 % посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням); надбавки за службу на посадах слідчих (в розмірі 25 % окладу грошового утримання (окладу за посадою та окладу за спеціальним званням)), - надбавки за особливості проходження служби, в розмірі 50 % посадового окладу, з врахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислуги років; надбавки за службу в умовах режимних обмежень, в розмірі 10 % посадового окладу; премії, в розмірі 70 % посадового окладу, з включенням до складу грошового забезпечення індексації; станом на 01.01.2021, 01.01.2022, 01.01.2023, 01.01.2024, у яких зазначити розміри посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року: на 01.01.2021 2270 грн., на 01.01.2022 2481 грн., на 01.01.2023 2684 грн., на 01.01.2024 3028 грн., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до Постанови № 704, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, відповідно до статей 43 і 63 Закону № 2262-ХІІ, статті 9 Закону №2011-XII та положень Постанови №704 (крім надбавки за вислугу років (в розмірі 45 % посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням); надбавки за службу на посадах слідчих (в розмірі 25 % окладу грошового утримання (окладу за посадою та окладу за спеціальним званням)), - надбавку за особливості проходження служби, в розмірі 50 % посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років; надбавку за службу в умовах режимних обмежень, в розмірі 10 % посадового окладу; премії, в розмірі 70 % посадового окладу, з включенням до складу грошового забезпечення кожної довідки індексації.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що проходив службу в органах ГУ ДФС України в Одеській області та на цей час перебуває на обліку в ГУПФУ в Одеській області і отримує пенсію призначену відповідно до Закону №2262-ХІІ.

Далі позивач пояснює, що на виконання рішення суду від 25.04.2024 у справі №420/5801/24 ГУ ДФС в Одеській області виготовлені довідки про розмір грошового забезпечення за 2020-2024 роки, що враховуються для перерахунку пенсій, проте його розмір протиправно не визначений із розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року та не вказані додаткові види грошового забезпечення, зокрема, надбавки та премія.

Позивач пояснює, що він звернувся до відповідача із заявою про виготовлення та направлення до органу Пенсійного фонду нових довідок про розмір грошового забезпечення для перерахунку розрахованих шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року на відповідний тарифний коефіцієнт, однак отримав відмову із посиланням на відсутність правових підстав.

На переконання позивача, така відмова є протиправною та такою, що порушує його право, гарантоване положеннями Конституції України, на соціальний захист, зокрема, на належний розмір пенсії, передбачений положеннями чинного законодавства.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 24 лютого 2025 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій зазначає, що рішення ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права, та неповним з`ясуванням обставини, що мають значення для справи, а тому просить рішення суду скасувати та ухвалити нове про задоволення позову в повному обсязі.

В апеляційній скарзі наголошує на тому, що відмова відповідача у підготовці і наданні до органу Пенсійного фонду України оновлених довідок про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії позивача, визначеного станом 01 січня відповідного року, є протиправною.

Апелянт посилається на позицію Верховного Суду, наведену у постанові від 02.04.2024 у справі №340/608/23, де суд виснував, що норма статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік» в частині встановлення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, а також працівників податкових і митних органів з 1 січня в розмірі 2102 грн., не поширюється на осіб, пенсія яким призначена відповідно до Закону № 2262-ХІІ.

Таким чином, на переконання апелянта, розрахунковою величиною для визначення розміру посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням, має застосовуватися розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01 січня відповідного року.

Також апелянт не погоджується із висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні вимог щодо зазначення у довідках про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії надбавки за особливості проходження служби в розмірі 50% посадового окладу, надбавки за службу в умовах режимних обмежень, в розмірі 10% окладу за посадою; премії, в розмірі 70% посадового окладу та індексації.

Як зазначає апелянт, суд першої інстанції помилково послався на висновки Верховного Суду, наведені у постанові від 12.12.2018 у зразковій справі №802/2196/17, та не звернув уваги на те, що у зразковій справі мова йшла про розміри складових грошового забезпечення поліцейських, а також на те, що у даній справі спірні правовідносини регулюються положеннями Постанови № 704 та Порядком виплати грошового забезпечення особам рядового та начальницького складу податкової міліції, що затверджений Наказом Міністерства фінансів України від 17.07.2018 № 616.

Натомість, на думку апелянта, суд мав би врахувати висновки Верховного Суду від 05.03.2024 у справі №380/19324/23.

Мотивуючи апеляційну скаргу про порушення судом першої інстанції норм матеріального права, апелянт зауважив на тому, що під час ухвалення рішення суд першої інстанції, всупереч правових висновків Конституційного Суду України та Верховного Суду, не застосував підхід, який був би найбільш сприятливим для особи; не намагався тлумачити закон та його норми в такий спосіб, щоб максимально захистити його права та інтереси, та вибрати інтерпретацію закону, яка максимально захищає його права та інтереси; не трактував норми законодавства, які допускають неоднозначне або множинне тлумачення на його користь, та не застосував закони з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, що на його думку, згідно статті 317 КАС України є підставою для скасування судового рішення.

Окрім цього, апелянт звертає увагу на те, що згідно ч. 6 ст. 18 КАС України на ГУ ДФС в Одеській області покладений обов`язок зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, однак відповідач цього не зробив.

Отже, на переконання апелянта, заявлений позов є цілком обґрунтованим та підлягає задоволенню в повному обсязі.

Відповідач своїм процесуальним правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Відповідно до частини 1 статті 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в Державній податковій адміністрації в Одеській області та час звільнення перебував на посаді старшого слідчого з особливо важливих справ, у військовому званні підполковник.

З 01.01.2012 ОСОБА_1 призначена пенсія за вислугу років у розмірі 50 % грошового забезпечення відповідно до Закону №2262-ХІІ, що підтверджується протоколом за пенсійною справою № від 01.01.2012.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 25.04.2024 у справі №420/5801/24, визнано протиправними дії ГУ ДФС в Одеській області щодо відмови в оформленні і поданні до органу Пенсійного фонду нової довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022, 01.01.2023, 01.01.2024, відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ з врахуванням положень Постанови №704 щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт, та з обов`язковим зазначенням у довідках посадового окладу і окладу за військовим званням, обчислених шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на відповідний рік як розрахункова величина для визначення посадових окладів працівникам інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022, 01.01.2023, 01.01.2024, на відповідний тарифний коефіцієнт, та з зазначенням відомостей про розміри інших щомісячних видів грошового забезпечення, обчислених з урахуванням розмірів встановлених окладів, для здійснення перерахунку пенсії відповідно з 01.02.2020, 01.02.2021, 01.02.2022, 01.02.2023, 01.02.2024.

Зобов`язано ГУ ДФС в Одеській області в особі голови комісії з реорганізації ГУ ДФС в Одеської області підготувати та направити до органу Пенсійного фонду довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022, 01.01.2023, 01.01.2024 відповідно до вимог ст.ст.43 і 63 Закону №2262-ХІІ з врахуванням положень Постанови №704 щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт, та з обов`язковим зазначенням у довідках посадового окладу і окладу за військовим званням, обчислених шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на відповідний рік як розрахункова величина для визначення посадових окладів працівникам інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022, 01.01.2023, 01.01.2024, на відповідний тарифний коефіцієнт, та з зазначенням відомостей про розміри інших щомісячних видів грошового забезпечення, обчислених з урахуванням розмірів встановлених окладів, для здійснення перерахунку пенсії з 01.02.2020, 01.02.2021, 01.02.2022, 01.02.2023, 01.02.2024.

На виконання рішення суду у справі №420/5801/24 ГУ ДФС в Одеській області видало ОСОБА_1 та направило до ГУ ПФУ в Одеській області довідки про розмір грошового забезпечення, що враховуються для перерахунку пенсій, за відповідною посадою старший слідчий з особливо важливих справ, спеціальне звання «підполковник», а саме: довідку від 10.07.2024 № 313/ДФС за нормами чинними на 29.01.2020; від 10.07.2024 № 314/ДФС за нормами чинними на 01.01.2021; від 10.07.2024 № 315/ДФС за нормами чинними на 01.01.2022; від 10.07.2024 № 316/ДФС за нормами чинними на 01.01.2023; від 10.07.2024 № 317/ДФС за нормами чинними на 01.01.2024.

У вказаних вище довідках про грошове забезпечення ОСОБА_1 відповідач указав наступні складові: посадовий оклад 8240,00 грн.; оклад за військовим (спеціальним) званням (підполковник) - 1680,00 грн.; надбавка за вислугу років (45 відсотків) - 4464,00 грн.; надбавка за службу на посадах слідчих (25%) - 2480,00 грн.; надбавка за особливості проходження служби 0,00 грн.; премія - 0,00 грн. Всього - 16864,00 грн.

23.07.2024 ОСОБА_1 звернувся до відповідача із заявою, в якій просив зазначити у довідках про розмір грошового забезпечення, що враховуються для перерахунку пенсії станом на: 01.01.2021 розміри: посадового окладу за посадою старший слідчий з особливо важливих справ, у розмірі 8900 грн., окладу за військовим (спеціальним) званням підполковник податкової міліції, у розмірі 1820 грн., 01.01.2022 розміри: посадового окладу за посадою старший слідчий з особливо важливих справ, у розмірі 9730 грн., окладу за військовим (спеціальним) званням підполковник податкової міліції, у розмірі 1980 грн., 01.01.2023 розміри: посадового окладу за посадою старший слідчий з особливо важливих справ, у розмірі 10520 грн., окладу за військовим (спеціальним) званням підполковник податкової міліції, у розмірі 2150 грн., 01.01.2024 розміри: посадового окладу за посадою старший слідчий з особливо важливих справ, у розмірі 11870 грн., окладу за військовим (спеціальним) званням підполковник податкової міліції, у розмірі 2420 грн. Також позивач просив зазначити у довідках про розмір грошового забезпечення, що враховуються для перерахунку пенсії станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022, 01.01.2023, 01.01.2024 відповідні розміри надбавки за вислугу років в розмірі 45 % посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням); надбавку за особливості проходження служби в розмірі 50 % посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням; надбавку за службу на посадах слідчих в розмірі 25 % окладу грошового утримання (окладу за посадою та окладу за спеціальним званням); надбавку за службу в умовах режимних обмежень, в розмірі 10% посадового окладу; премії в розмірі 70 % посадового окладу; з включенням до складу грошового забезпечення кожної довідки індексації. Крім того просив зазначені довідки про розміри грошового забезпечення, що враховуються для перерахунку пенсії станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022, 01.01.2023, 01.01.2024, направити до ГУ ПФУ в Одеській області, а їх копії на його адресу.

Листом від 31.07.2024 №356 відповідач повідомив, що відповідно до резолютивної частини рішення суду від 25.04.2024 у справі № 420/5801/24 ГУ ДФС в Одеській області зобов`язано: «підготувати та направити до органу Пенсійного фонду довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022, 01.01.2023, 01.01.2024 відповідно до статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ з врахуванням положень Постанови № 704 щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт, та з обов`язковим зазначенням у довідках посадового окладу і окладу за військовим званням, обчислених шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на відповідний рік як розрахункова величина для визначення посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022, 01.01.2023, 01.01.2024 на відповідний тарифний коефіцієнт та з зазначенням відомостей про розмір інших щомісячних видів грошового забезпечення».

Також відповідач пояснив, що згідно законодавства про державний бюджет прожитковий мінімум для працездатних осіб оплата праці яких регулюється спеціальними законами станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022, 01.01.2023, 01.01.2024 становить 2102 грн. Підстави для виготовлення та направлення до органу Пенсійного фонду інших довідок про розмір грошового забезпечення для проведення перерахунку пенсії станом на станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022, 01.01.2023. 01.01.2024 року з урахуванням щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, за відповідною посадою відсутні.

Вважаючи відмову протиправною, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог в частині визнання протиправними дії щодо визначення в довідках про розмір грошового забезпечення, що враховуються для перерахунку пенсії розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, суд першої інстанції виходив з того, що спірне питання було вирішене у судовому порядку у межах справи №420/5801/24, у зв`язку з чим суд указав, що такі спірні правовідносини не можуть бути вирішені шляхом подання нового позову.

Також суд відмовив у задоволенні вимог щодо визнання протиправними дії та зобов`язання відповідача вказати у довідках для перерахунку пенсії надбавки за особливості проходження служби в розмірі 50% посадового окладу, з урахуванням окладу за спеціальним званням та надбавки за вислугу років, надбавки за службу в умовах режимних обмежень в розмірі 10% окладу, премії в розмірі 70% посадового окладу та індексації. Суд встановив, що вказані надбавки та премія за відповідною посадою позивачу не нараховувалися та не виплачувалися, а тому відсутні підстави для їх включення до довідки про грошове забезпечення позивача для перерахунку пенсії.

Відповідаючи на доводи ОСОБА_1 стосовно протиправності застосування відповідачем розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на відповідний рік як розрахункової величини для визначення розміру посадових окладів працівникам інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, колегія суддів керується наступним.

Стаття 19 Конституції України визначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Приписи частини 1 статті 9 Закону України «Про соціальний та правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей від 20.12.1991 №2011-ХІІ (далі і вище Закон №2011-ХІІ) встановлюють, що держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів.

Згідно із частинами 2, 3 наведеної норми, до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення. Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця. Грошове забезпечення підлягає індексації відповідно до закону.

Відповідно до частини 4 статті 9 Закону 2011-ХІІ грошове забезпечення виплачується у розмірах, що встановлюються Кабінетом Міністрів України, та повинно забезпечувати достатні матеріальні умови для комплектування Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів кваліфікованим особовим складом, враховувати характер, умови служби, стимулювати досягнення високих результатів у службовій діяльності. Порядок виплати грошового забезпечення визначається Міністром оборони України, керівниками центральних органів виконавчої влади, що мають у своєму підпорядкуванні утворені відповідно до законів України військові формування та правоохоронні органи, керівниками розвідувальних органів України.

Питання перерахунку раніше призначених пенсій регламентовано статтею 63 Закону №2262-XII, згідно яко] перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.

Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.

Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 №704 (далі і вище - Постанова №704 ) затверджені: тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 1; схему тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 14.

Пунктом 2 Постанови №704 встановлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Додатком 1 до Постанови №704 встановлено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу.

Відповідно до пункту 4 Постанови №704 (в первинній редакції на дату прийняття) встановлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

Додатки 1, 12, 13, 14 до Постанови №704 також містять примітки, відповідно до яких, зокрема посадові оклади за розрядами тарифної сітки та оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.

21.02.2018 Кабінет Міністрів України прийняв Постанову №103, пункт 6 якої передбачає внесення змін до Постанови №704, внаслідок яких пункт 4 Постанови №704 викладений у новій редакції, а саме: « 4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2018, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14».

Отже, станом на 01.01.2018 та 01.01.2019 пункт 4 Постанови №704, визначав, що при обчисленні розмірів посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу використовується такий показник, як «розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2018».

Проте, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18 визнаний протиправним та скасований пункт 6 Постанови №103, яким були внесені зміни до пункту 4 Постанови №704.

Отже, вказаною постановою скасовані зміни, у тому числі до пункту 4 Постанови №704, та відновлена його попередня редакція (станом на 30.07.2018), згідно якої розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

Відповідно до частини другої статті 265 КАС України нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Таким чином, з 29.01.2020 - дня набрання законної сили рішенням Шостого апеляційного адміністративного суду у справі №826/6453/18 - діє редакція пункту 4 Постанови №704, яка діяла до зазначених змін.

Враховуючи викладене, оскільки зміни внесені Постановою №103, зокрема, до пункту 4 Постанови №704, визнані у судовому порядку нечинними, з 29.01.2020 діє редакція пункту 4 Постанови №704, яка діяла до зазначених змін.

Водночас, повертаючись до матеріалів справи колегія суддів встановила, що рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 25.04.2024 у справі №420/5801/24, що набрало законної сили 01.07.2024 року, зобов`язано ГУ ДФС в Одеській області в особі голови комісії з реорганізації ГУ ДФС в Одеської області підготувати та направити до ГУ ПФУ в Одеської області довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022, 01.01.2023, 01.01.2024 відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ з врахуванням положень Постанови №704 щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт, та з обов`язковим зазначенням у довідках посадового окладу і окладу за військовим званням, обчислених шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на відповідний рік як розрахункова величина для визначення посадових окладів працівникам інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022, 01.01.2023, 01.01.2024, на відповідний тарифний коефіцієнт, та з зазначенням відомостей про розміри інших щомісячних видів грошового забезпечення, обчислених з урахуванням розмірів встановлених окладів, для здійснення перерахунку пенсії з 01.02.2020, 01.02.2021, 01.02.2022, 01.02.2023, 01.02.2024.

На виконання рішення суду від 25.04.2024 у справі №420/5801/24, ГУ ДФС в Одеській області видало ОСОБА_1 та направило до ГУ ПФУ в Одеській області довідки про розмір грошового забезпечення, що враховуються для перерахунку пенсій, за відповідною посадою старший слідчий з особливо важливих справ, спеціальне звання підполковник, а саме: довідку від 10.07.2024 року № 313/ДФС за нормами чинними на 29.01.2020; від 10.07.2024 № 314/ДФС за нормами чинними на 01.01.2021; від 10.07.2024 № 315/ДФС за нормами чинними на 01.01.2022; від 10.07.2024 № 316/ДФС за нормами чинними на 01.01.2023; від 10.07.2024 № 317/ДФС за нормами чинними на 01.01.2024.

Згідно вказаних довідок, розміри посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням вказані у довідці станом на 29.01.2020 розраховані із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого Законом України Про Державний бюджет України на 2020 рік на 01.01.2020 в розмірі 2102 грн.; розміри посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням у довідках станом на 01.01.2021, на 01.01.2022, на 01.01.2023, на 01.01.2024 розраховані із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів працівникам інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами в розмірі 2102 грн.

Апелянт як в позовній заяві так і в апеляції наполягає на тому, що у довідках про розмір грошового забезпечення, що враховуються для перерахунку пенсії розмір посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням має визначатися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, зокрема, станом на 01.01.2021 2270 грн., на 01.01.2022 2481 грн., на 01.01.2023 2684 грн., на 01.01.2024 3028 грн., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно додатків 1, 12, 13, 14 до Постанови № 704.

Водночас, на думку колегії суддів суд першої інстанції слушно зауважив на тому, що питання застосування прожиткового мінімуму при обчисленні грошового забезпечення, що враховується при перерахунку пенсії, було вирішено рішенням суду у справі №420/5801/24, яке, зокрема, ОСОБА_1 оскаржене не було та набрало законної сили.

Варто зазначити, що відповідно до частин 2, 3 статті 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Аналогічні положення щодо обов`язковості судових рішень містять норми статті 370 КАС України.

Фактичне (не у повному обсязі) не виконання рішення суду, що набрало законної сили, є достатньою правовою обставиною для застосування заходів контролю за виконанням рішення, які врегульовані статтями 287, 382-382-3, 383 КАС України.

Встановлення дійсних причин виникнення затримки у виконанні судового рішення, аналіз відповідних актів законодавства та дій суб`єкта владних повноважень, здійснених та спрямованих на виконання судового рішення, перевірка їх відповідності вимогам законодавства, встановлення наявності та форми вини відповідної посадової особи, здійснюються відповідним адміністративним судом саме на стадії судового контролю за виконанням рішення.

Отже, враховуючи, що адміністративним процесуальним законодавством передбачені окремі процесуальні заходи з метою судового контролю за виконанням рішенням і такі не потребують окремого і повного звернення із відповідним позовом, на думку колегії суддів суд першої інстанції обґрунтовано відмовив у задоволенні вимог в цій частині.

На думку колегії суддів, доводи апеляційної скарги в цій частині ґрунтуються на помилковому розумінні апелянтом норм матеріального та процесуального права та висновків суду першої інстанції не спростовують. До того ж, колегія суддів зауважує на тому, що не можуть бути переглянуті обставини та висновки, встановлені судовим рішенням, окрім апеляційного або касаційного порядку.

Переходячи до оцінки доводів апеляційної скарги, в яких апелянт стверджує, що суд помилково відмовив у задоволенні вимог щодо визначення у довідках про розмір грошового забезпечення, що враховуються для перерахунку пенсії надбавки за особливості проходження служби в розмірі 50% посадового окладу, надбавки за службу в умовах режимних обмежень, в розмірі 10% окладу, премії в розмірі 70% посадового окладу та індексації, колегія суддів виходить з такого.

Так, як мовилося вище відповідно до пункту 2 Постанови №704 грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Згідно положень пункту 5 Постанови №704 керівникам державних органів у межах асигнувань, що виділяються на їх утримання надано право:

1) установлювати: посадові оклади військовослужбовцям (крім військовослужбовців строкової військової служби), особам рядового і начальницького складу, посади яких не передбачені цією постановою, у розмірах, визначених затвердженими цією постановою схемами, згідно з додатками 1-11 за аналогічними посадами; посадові оклади заступникам керівників структурних підрозділів, посади яких не передбачені цією постановою, на 1-5 відсотків нижче від посадового окладу відповідного керівника; надбавку за особливості проходження служби військовослужбовцям (крім військовослужбовців строкової військової служби) та особам рядового і начальницького складу в розмірі до 100 відсотків посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років. Порядок та умови виплати такої надбавки визначати керівникам державних органів залежно від якості, складності, обсягу та важливості виконуваних обов`язків за посадою;

2) здійснювати преміювання військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби у межах фонду преміювання, утвореного в розмірі не менш як 10 відсотків (для військовослужбовців розвідувальних органів - не менш як 30 відсотків) посадових окладів та економії фонду грошового забезпечення;

3) надавати один раз на рік військовослужбовцям (крім військовослужбовців строкової військової служби), особам рядового і начальницького складу матеріальну допомогу для вирішення соціально-побутових питань у розмірі, що не перевищує їх місячного грошового забезпечення, та допомогу для оздоровлення в розмірі місячного грошового забезпечення.

Разом з цим, 17.07.2018 Міністерством фінансів України затверджений Порядок виплати грошового забезпечення особам рядового та начальницького складу податкової міліції (далі - Порядок №616), який визначає механізм нарахування та виплати грошового забезпечення особам рядового та начальницького складу податкової міліції, а також визначає форму та порядок видачі грошових атестатів.

Пункт 3 Порядку №616 визначає, що грошове забезпечення осіб начальницького складу податкової міліції (крім курсантів навчального закладу ДФС) складається з:

1) посадового окладу;

2) окладу за спеціальним званням

3) щомісячних додаткових видів грошового забезпечення: надбавок за вислугу років, за особливості проходження служби, за спортивне звання, за почесне звання, за виконання функцій державного експерта з питань таємниць, за службу в умовах режимних обмежень; доплати за науковий ступінь доктора філософії (кандидата наук) або доктора наук; доплати за вчене звання; премій;

4) одноразових додаткових видів грошового забезпечення: матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань; допомоги для оздоровлення.

Порядок та умови виплати надбавки за особливості проходження служби, регламентовані положеннями глави 2 розділу IV «Щомісячні додаткові види грошового забезпечення» Порядку №616, пунктом 2 якого визначено, що Керівник ДФС та керівники її територіальних органів у межах асигнувань, що виділяються на утримання відповідних органів, мають право встановлювати надбавку за особливості проходження служби у розмірі до 100 відсотків посадового окладу з урахуванням окладу за спеціальним званням та надбавки за вислугу років залежно від якості, складності, обсягу та важливості виконуваних обов`язків за посадою.

Виплата надбавки за службу в умовах режимних обмежень передбачена положеннями глави 6 розділу IV «Щомісячні додаткові види грошового забезпечення» Порядку №616, пунктом 1 та 2 якої визначено, що надбавка за службу в умовах режимних обмежень виплачується особам начальницького складу податкової міліції (крім курсантів навчального закладу ДФС) у розмірах та порядку, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 15.06.1994 №414 «Про види, розміри і порядок надання компенсації громадянам у зв`язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці», з дня її встановлення згідно з наказом.

Виплата надбавки припиняється з дати видання наказу про зняття надбавки.

Відповідно до положень глави 9 розділу IV «Щомісячні додаткові види грошового забезпечення» Порядку №616 преміювання осіб начальницького складу податкової міліції (крім курсантів навчального закладу ДФС) здійснюється відповідно до їх особистого внеску в загальні результати служби у межах фонду преміювання, утвореного в розмірі не менш як 10 відсотків посадових окладів та економії фонду грошового забезпечення, відповідно до положення про преміювання, затвердженого наказом ДФС.

Таким чином, встановлення надбавки за особливості проходження служби та премії є правом керівника державного органу, її розмір не є сталим та залежить як від асигнувань державного органу, так і від особистих якостей та характеру служби особи.

Отже, надбавка за особливості проходження служби та преміювання, встановлення та зміна розміру яких обумовлює, на думку апелянта, виникнення у нього права на включення їх до довідки для перерахунку пенсії, є щомісячними додатковими видами грошового забезпечення, які є складовими грошового забезпечення, з якого обраховується та(або) перераховується пенсія, призначена за Законом №2262-ХІІ.

Окрім цього, відповідно до статті 1 Закону України від 03.07.1991 № 1282-XII «Про індексацію грошових доходів населення» (далі - Закон № 1282-XII) індексація грошових доходів населення - це встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг.

Статтею 2 вказаного Закону визначено, що індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, зокрема, оплата праці (грошове забезпечення) та пенсії.

Відповідно до статті 9 Закону №1282-ХІІ економічною підставою для проведення індексації грошових доходів населення згідно зі статтями 4,6 Закону № 1282-ХІІ є факт, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка. Також ознаками, що характеризують індексацію доходів громадян, є місце отримання відповідних доходів, а також джерела їх фінансування.

Отже, індексація має спеціальний статус виплати з боку держави у формі відшкодування знецінення грошових доходів громадян, зокрема, пенсії, стипендії, оплати праці (грошового забезпечення), які мають систематичний характер, а тому, індексація є невід`ємною складовою частиною сум при розрахунку пенсії військовослужбовцям, колишнім працівникам органів внутрішніх справ, поліцейським, тощо.

Водночас, відповідно до положень пункту 5 Порядку №45 для перерахунку пенсій грошове забезпечення враховується у розмірі, встановленому за відповідною посадою (посадами), в межах визначеної законодавством максимальної величини бази нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування з урахуванням, зокрема, таких його видів:

- посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років - у розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України або керівником державного органу у межах його повноважень на момент виникнення права на перерахунок за відповідною посадою та військовим (спеціальним) званням;

- надбавки за службу в умовах режимних обмежень, - у розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України на момент виникнення права на перерахунок, якщо вони були фактично встановлені особі;

- щомісячні надбавки, доплати та підвищення, конкретні розміри яких за відповідними посадами (категоріями) установлені Кабінетом Міністрів України - у зазначених розмірах на момент виникнення права на перерахунок;

Абзац сьомий пункту 5 Порядку № 45 визначає, що додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, скасовані чи такі, що не виплачуються на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами), крім зазначених у абзаці шостому цього пункту, для перерахунку пенсії не враховуються.

Відповідно до частини третьої статті 63 Закону № 2262-ХІІ до встановлених виключно законами України нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, на підставі введення яких усі призначені за цим законом пенсії підлягають перерахунку, належать лише надбавки, доплати, підвищення.

У рішенні від 08 листопада 2005 року у справі «Кечко проти України» (заява № 63134/00) ЄСПЛ дійшов висновку про те, що в межах свободи дій держави визначати, які надбавки виплачувати своїм робітникам з державного бюджету. Держава може вводити, призупиняти чи закінчити виплату таких надбавок, вносячи відповідні зміни в законодавство (пункт 23).

Повертаючись до матеріалів справи колегія суддів враховує, що згідно листа ГУ ДФС в Одеській області від 31.07.2024 № 356/ДФС станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022, 01.01.2023, 01.01.2024 надбавка та премія за відповідною посадою не нараховувалась та не виплачувалась.

Також колегія суддів враховує, що грошовий атестат від 04.11.2010, виданий ДПА в Одеській області, свідчить про те, що серед видів грошового забезпечення, якими ОСОБА_1 був задоволений на момент звільнення з посади старший слідчий з ОВС, не указана надбавка за службу в умовах режимних обмежень. Довідка від 05.11.2010 про додаткові види грошового забезпечення останнього у період з 01.09.20008 по 30.09.2010 також не містить відомості про отримання надбавки за службу в умовах режимних обмежень, надбавки за особливості проходження служби, а преміювання станом на час звільнення, зокрема у 2010 році, здійснювалося не кожного місяця.

За таких підстав колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що в силу положень абзацу 7 пункту 5 Порядку №45, для включення до довідки про грошове забезпечення позивача для перерахунку пенсії, надбавки за особливості проходження служби в розмірі 50 % посадового окладу, надбавки за роботу в умовах режимних обмежень, премії 70% та індексації, відсутні підстави, оскільки додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, скасовані чи такі, що не виплачуються на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами), для перерахунку пенсії не враховуються.

В апеляційній скарзі апелянт посилається на те, що згідно грошового атестату № 2 від 30.11.2005 №18632/05-046 йому була встановлена надбавка за службу в умовах режимних обмежень у розмірі 10 %, виплата якої можливо припинена на підставі наказу, з яким його ніколи не ознайомлювали, що свідчить про протиправність дій відповідача щодо виключення зі складу грошового забезпечення цієї надбавки у довідках про розмір грошового забезпечення, що враховуються для перерахунку пенсії станом на 29.01.2020, 01.01.0221, 01.01.2022, 01.01.2023 та 01.01.2024, однак колегія суддів вважає, що наведені доводи висновків суду не спростовують та свідчать про те, що апелянт помилково трактує фактичні обставини справи.

Доводи апелянта про те, що в даній справі підлягають застосуванню правові висновки, які викладені у постанові Верховного Суду від 05.03.2024 у справі №380/19324/23, колегія суддів також вважає помилковими та зазначає, що висновки Верховного Суду наведені у справі №380/19324/23 стосуються правовідносин, в яких вирішувалося право особи на включення у довідку для перерахунку пенсії розмірів надбавки за особливості проходження служби та премії, які встановлені наказами Міністра оборони України, та які виплачувались на час виникнення права на перерахунок, що свідчить про те, що такі висновки не є релевантними до правовідносин які склалися між позивачем та ГУ ДФС в Одеській області.

У зв`язку з чим вказані доводи апелянта є безпідставним та не приймаються колегією суддів до уваги.

Доводи апелянта про те, що суд першої інстанції, всупереч правових висновків Конституційного Суду України та Верховного Суду, не застосував підхід, який був би найбільш сприятливим для особи; не намагався тлумачити закон та його норми в такий спосіб, щоб максимально захистити його права та інтереси, та вибрати інтерпретацію закону, яка максимально захищає його права та інтереси; не трактував норми законодавства, які допускають неоднозначне або множинне тлумачення на його користь, та не застосував закони з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, є безпідставними, оскільки в даному випадку відсутній факт множинного тлумачення норм права і зводяться до переоцінки встановлених судом обставин справи.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Колегія суддів вважає, що надала відповідь на ключові доводи апеляційної скарги.

Отже, слід констатувати, що доводи апеляційної скарги правильність висновків суду першої інстанції не спростовують та не містять аргументів, яким би не була надана правова оцінка судом першої інстанції. Будь-яких інших доводів, які б могли свідчити про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права або порушення норм процесуального права, апеляційна скарга не містить.

Таким чином, колегія суддів погоджує висновки суду першої інстанції про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .

Відповідно до вимог статті 316 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги, якщо суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Оскільки суд першої інстанції порушень матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують, колегія суддів вважає, що підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування судового рішення відсутні.

Керуючись ст. ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 04 квітня 2025 року у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії залишити без змін

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає крім випадків, передбачених підпунктами а), б), в), г) п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуюча суддя О. А. Шевчук

суддя А. В. Бойко

суддя О. В. Єщенко