Справа № 160/10193/25
Суддя: Маковська Олена Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Маковської О.В., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради та Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, третя особа: Товариства з обмеженою відповідальністю "Балівська виробничо-будівельна компанія" про визнання протиправними дій та скасування рішення,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради та Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, третя особа: Товариства з обмеженою відповідальністю "Балівська виробничо-будівельна компанія", в якій позивач просить:
- визнати протиправними дії Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради з надання 18.04.2024 Товариству з обмеженою відповідальністю "Балівська виробничо-будівельна компанія" містобудівних умов та обмежень для проектування об?єкта будівництва реєстраційний номер ЄДЕССБ MU01:9339-6031-64-26-8081;
- скасувати містобудівні умови та обмеження для проектування об?єкта будівництва наданні 18.04.2024 Департаментом по роботі з активами Дніпровської міської ради Товариству з обмеженою відповідальністю "Балівська виробничо-будівельна компанія" реєстраційний номер ЄДЕССБ MU01:9339-6031-64-26-8081;
Суддею Захарчук-Борисенко Н.В. 10.04.2025 подано заяву про самовідвід.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.04.2025 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Від позивач надійшло клопотання про залучення у якості третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: - Регіональний офіс водних ресурсів у Дніпропетровській області, Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Лівобережну окружну прокуратуру міста Дніпра.
Суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання, оскільки в клопотанні не наведено належних обґрунтувань та не надано доказів стосовно того, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки вказаних в клопотанні осіб. Обґрунтування, наведені в клопотанні, зводяться необхідності виконання вказаними суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, покладених на них законодавством, що не має наслідком залучення цих осіб до участі у справі як третіх осіб. З матеріалів справи судом встановлено, що рішення суду у даній справі не впливає на права, свободи, інтереси або обов`язки Регіонального офісу водних ресурсів у Дніпропетровській області, Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області, а заявником не наведено належних обґрунтувань залучення третьої особи, не вказано які саме права та обов`язки виникнуть в результаті прийняття судом рішення у цій справі, а суд не вбачає підстав для залучення останнього як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача.
Вказане клопотання задоволенню не підлягає, оскільки наявні в матеріалах справи докази є достатніми для повного та об`єктивного розгляду даної справи.
Вказане клопотання задоволенню не підлягає, оскільки проведення підготовчих робіт на вказаній земельній ділянці сторонами не заперечується, тому, їх огляд на предмет проведення будівництва не є необхідним.
Від позивача до суду надійшли докази у справі, які долучено до матеріалів справи, а саме: відповідь №955/03-25 від 28.04.2025 Державного агентства водних ресурсів України регіональний офіс водних ресурсів у Дніпропетровській області.
Від позивача надійшло клопотання про залучення у якості третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Південно - Східне міжрегіональне управління лісового та мисливського господарства.
Суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання, оскільки в клопотанні не наведено належних обґрунтувань та не надано доказів стосовно того, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки Південно - Східне міжрегіональне управління лісового та мисливського господарства.
Від позивача надійшли додаткові пояснення, які долучено до матеріалів справи, а саме: про врахування Плану земельної ділянки М 1:3500, що є додатком до рішення ДМР від 23.06.2021 №300/8; Схему розташування об?єкта, що є додатком до рішення виконкому ДМР від 20.02.2024 №9-20/2.
Від позивача надійшли докази у справі, які долучено до матеріалів справи, а саме: рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.05.2025 у справі №160/9279/25.
Від Департаменту по роботі з активами ДМР надійшли докази у справі, які долучено до матеріалів справи, а саме: рішення ДМР від 21.09.2022 №43/27.
Від позивача надійшли докази у справі, які долучено до матеріалів справи, а саме: постанова Дніпровського апеляційного суду від 05.08.2025 у справі №199/66/23 .
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.09.2025 клопотання Дніпровської міської ради та Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради про залучення третьої особи задоволено. Залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Дніпровську міську раду.
Від Дніпровської міської ради 30.09.2025 до суду надійшли пояснення на позовну заяву, в яких зазначено, що позовна заява є безпідставною, юридично необґрунтованою та ґрунтується виключно на власній трактовці чинного законодавства, що є неприпустимим. Позивач, звертаючись з даним позовом, не підтвердив порушення його прав належними та допустимими доказами, що, на думку третьої особи, є підставою для відмови в задоволенні позовних вимог.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, судом встановлено наступне.
Відомості ДЗК щодо цільового призначення та категорії земельної ділянки повністю відповідають умовам договору оренди - дана земельна ділянка відноситься до категорії земель громадської та житлової забудови, призначена для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку з об?єктами торгово-розважальної та ринкової інфраструктури
Товариство з обмеженою відповідальністю «Балівська виробничо-будівельна компанія» звернулось до Головного архітектурно-планувального управління Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради з заявами про надання містобудівних умов та обмежень.
Наказом №145 від 18.04.2024 затверджено надані Департаментом по роботі з активами Дніпровської міської ради Товариству з обмеженою відповідальністю « Балівська виробничо-будівельна компанія» містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва:
Статус документа: Діючий
Реєстраційний номер ЄДЕССБ MU01:9339-6031-6426-8081
Будівництво багатоквартирних житлових будинків з об?єктами громадського призначення по вул. Широкій, 1, м. Дніпро
1. Нове будівництво, Дніпропетровська обл., Дніпровський район, Дніпровська територіальна громада, м. Дніпро (станом на 01.01.2021) , вул. Широка, 1
4. Цільове призначення: 02.10 Для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку з об?єктами торгово-розважальної та ринкової інфраструктури. Для будівництва багатоквартирних житлових будинків з об?єктами громадського призначення. Функціональне призначення: зона проєктної змішаної багатоквартирної житлової забудови (різної поверховості) П-Ж-7, громадська зона Г-2, зона кварталів вибіркової реконструкції садибної житлової забудови, акваторія, зона транспортної інфраструктури, території вулиць, майданів (у червоних лініях), доріг ТР-2, проєктна ландшафтно - рекреаційна зона згідно з матеріалами плану зонування території міста, затвердженого рішенням міської ради від 21.02.2024 №75/47, згідно документу: "Про затвердження проєкту внесення змін до плану зонування території м. Дніпра"
Ознака відповідності цільового використання та функціонального призначення земельної ділянки: відповідає.
Документ на земельну ділянку: договір оренди землі, №319 від 27.08.2021.
Дніпровською міською радою прийнято рішення №169/60 від 18.12.2024 «Про затвердження проекту внесення змін до детального плану території у районі вул. Широкої та вул. Беляєва, затвердженого рішенням ДМР від 24.02.2021 року».
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.09.2024 у справі №160/15842/24, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 04.03.2025, визнано протиправними та нечинними рішення Дніпровської міської ради №74/47 від 21.02.2024 «Про затвердження проекту внесення змін до генерального плану розвитку м. Дніпра», №75/47 від 21.02.2024 «Про затвердження змін до проекту плану зонування території м. Дніпра».

Не погодившись з діями відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Законом, який визначає правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів є Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VІ (далі - Закон №3038-VІ).

Відповідно до п. 4 ст. 1 Закону №3038-VІ замовник будівництва (далі - замовник) - фізична чи юридична особа, яка має у власності чи користуванні одну чи декілька земельних ділянок або у власності чи управлінні будівлю/споруду і має намір щодо виконання підготовчих та/або будівельних робіт. У разі виконання підготовчих/будівельних робіт щодо багатоквартирного будинку замовником будівництва може бути об`єднання співвласників багатоквартирного будинку або управитель багатоквартирного будинку чи житлово-будівельний (житловий) кооператив, який здійснюватиме утримання такого будинку на підставі рішення (договору) співвласників багатоквартирного будинку. Дії, спрямовані на виконання функцій замовника будівництва, може виконувати особа, якій доручено вчинення дій з виконання підготовчих та/або будівельних робіт на підставі та у межах, встановлених договором доручення.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону №3038-VІ об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури (крім трубопроводів внутрішньогосподарських меліоративних систем).

Відповідно до ч. 1 ст. 16 Закону №3038-VІ планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження комплексних планів просторового розвитку територій територіальних громад, генеральних планів населених пунктів і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 17 Закону №3038-VІ генеральний план населеного пункту є одночасно видом містобудівної документації на місцевому рівні та документацією із землеустрою і призначений для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

Обов`язковою складовою генерального плану населеного пункту є план зонування території цього населеного пункту.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 18 Закону №3038-VІ план зонування території розробляється у складі комплексного плану, генерального плану населеного пункту з метою визначення умов та обмежень використання території у межах визначених функціональних зон. До затвердження генерального плану населеного пункту в межах території територіальної громади, щодо якої затверджено комплексний план (якщо обов`язковість розроблення генерального плану населеного пункту визначена рішенням про затвердження комплексного плану), межі функціональних зон та функціональне призначення територій у такому населеному пункті визначаються комплексним планом.

План зонування території розробляється з метою створення сприятливих умов для життєдіяльності людини, забезпечення захисту територій від надзвичайних ситуацій, запобігання надмірній концентрації населення і об`єктів виробництва, зниження рівня забруднення навколишнього природного середовища, охорони та використання територій з особливим статусом, у тому числі ландшафтів, об`єктів історико-культурної спадщини, а також земель сільськогосподарського призначення і лісів та підлягає стратегічній екологічній оцінці.

План зонування території встановлює функціональне призначення, вимоги до забудови окремих територій (функціональних зон) населеного пункту, їх ландшафтної організації.

Відповідно до п.п. 8, 9 ч. 1 ст. 1 Закону №3038-VІ містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією;

план зонування території (зонінг) - документація, що є складовою комплексного плану просторового розвитку території територіальної громади або генерального плану населеного пункту і визначає умови та обмеження використання території у межах визначених функціональних зон.

Відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону №3038-VІ суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 29 Закону №3038-VІ основними складовими вихідних даних є:

1) містобудівні умови та обмеження;

2) технічні умови;

3) завдання на проектування.

Фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва.

Відповідно до ч. 3 ст. 29 Закону №3038-VІ містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника (із зазначенням кадастрового номера земельної ділянки), до якої додаються:

1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію - у разі, якщо речове право на земельну ділянку не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно;

2) копія документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці - у разі, якщо право власності на об`єкт нерухомого майна не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, або згода його власника, засвідчена в установленому законодавством порядку (у разі здійснення реконструкції або реставрації);

3) викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000.

Цей перелік документів для надання містобудівних умов та обмежень є вичерпним.

Згідно до ч. 4 ст. 29 Закону №3038-VІ підставами для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень є:

1) неподання визначених частиною третьою цієї статті документів, необхідних для прийняття рішення про надання містобудівних умов та обмежень;

2) виявлення недостовірних відомостей у документах, що посвідчують право власності чи користування земельною ділянкою, або у документах, що посвідчують право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці;

3) невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Рішення про відмову в наданні містобудівних умов та обмежень з обґрунтуванням підстави відмови приймається, за умови забезпечення права особи на участь в адміністративному провадженні, передбаченого Законом України "Про адміністративну процедуру", у строк, що не перевищує строк, встановлений для їх надання.

Відповідно до ч. 5 ст. 29 Закону №3038-VІ містобудівні умови та обмеження містять:

1) назву об`єкта будівництва, що повинна відображати вид будівництва та місце розташування об`єкта;

1-1) ідентифікатор об`єкта будівництва або закінченого будівництвом об`єкта (для об`єктів нового будівництва та закінчених будівництвом об`єктів, яким присвоєно ідентифікатор об`єкта будівництва до видачі містобудівних умов та обмежень);

2) інформацію про замовника;

3) відповідність на дату надання містобудівних умов та обмежень цільового та функціонального призначення земельної ділянки містобудівній документації на місцевому рівні;

4) гранично допустиму висотність будинків, будівель та споруд у метрах (з урахуванням обмежень використання приаеродромних територій, встановлених відповідно до Повітряного кодексу України);

5) максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки;

6) максимально допустиму щільність населення в межах житлової забудови відповідної житлової одиниці (кварталу, мікрорайону);

7) мінімально допустимі відстані від об`єкта, що проектується, до червоних ліній, ліній регулювання забудови, існуючих будинків та споруд;

8) планувальні обмеження (охоронні зони пам`яток культурної спадщини, межі історичних ареалів, зони регулювання забудови, зони охоронюваного ландшафту, зони охорони археологічного культурного шару, в межах яких діє спеціальний режим їх використання, охоронні зони об`єктів природно-заповідного фонду, прибережні захисні смуги, зони санітарної охорони, планувальні обмеження використання приаеродромних територій, встановлені відповідно до Повітряного кодексу України, зони, встановлені відповідно до законодавства за результатами визначення рівнів ризиків виникнення надзвичайних ситуацій, відображені у містобудівній документації);

9) охоронні зони об`єктів транспорту, зв`язку, інженерних комунікацій, відстані від об`єкта, що проектується, до існуючих інженерних мереж;

10) вимоги щодо розроблення розділу інженерно-технічних заходів цивільного захисту (для об`єктів, визначених відповідно до частини 10 статті 31 цього Закону).

Перелік зазначених умов є вичерпним.

Відповідно до ч. 5 ст. 111 Земельного кодексу України відомості про обмеження у використанні земель зазначаються у схемах землеустрою і техніко-економічних обґрунтуваннях використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектах землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів, проектах землеустрою, що забезпечують еколого-економічне обґрунтування сівозміни та впорядкування угідь, проектах землеустрою щодо відведення земельних ділянок, технічній документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), містобудівній документації, робочому проекті землеустрою. Відомості про такі обмеження вносяться до Державного земельного кадастру.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 35 Закону №3038-VІ після набуття права на земельну ділянку та відповідно до її цільового призначення замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами і правилами, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю. Форма повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України.

Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт чи дозволу на виконання будівельних робіт.

Виконання підготовчих робіт без подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт забороняється.

Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт не дає права на виконання будівельних робіт.

Згідно до ч. 10 ст. 35 Закону №3038-VІ замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту і достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, та виконання підготовчих робіт з порушенням вимог, визначених у цій статті.

Відповідно до ч. 11 ст. 35 Закону №3038-VІ повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, зміну даних у поданому повідомленні, зміну даних у відомостях про початок виконання підготовчих робіт, які містяться у Реєстрі будівельної діяльності, припинення права на початок виконання підготовчих робіт не пізніше наступного робочого дня з дня отримання відповідного повідомлення у паперовій формі або настання обставин, визначених частиною дев`ятою цієї статті, вносяться органами державного архітектурно-будівельного контролю до Реєстру будівельної діяльності з присвоєнням реєстраційного номера в цьому реєстрі та оприлюднюються на порталі електронної системи.

Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, зміну даних у поданому повідомленні, зміну даних у відомостях про початок виконання підготовчих робіт, які містяться в Реєстрі будівельної діяльності, припинення права на початок виконання підготовчих робіт, які подані в електронній формі через електронний кабінет або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронною системою, включаються до Реєстру будівельної діяльності автоматично в режимі реального часу з присвоєнням реєстраційного номера в цьому реєстрі та оприлюднюються на порталі електронної системи.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 36 Закону №3038-VІ право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

У разі якщо у складі об`єкта будівництва є майбутні об`єкти нерухомості, у повідомленні про початок виконання будівельних робіт зазначається реєстраційний номер проектної документації на будівництво в Реєстрі будівельної діяльності, крім об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Відповідно до ч. 8 ст. 36 Закону №3038-VІ замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Відповідно до п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1,2 і 2-1 подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення:

вносить інформацію, зазначену у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності (крім об`єктів, на які поширюється дія Закону України «Про державну таємницю» згідно з цим Порядком та Порядком ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.06.2021 №681;

реєструє повідомлення та зміни до нього, подані щодо об`єкта, на який поширюється дія Закону України «Про державну таємницю», у журналі реєстрації повідомлень;

під час внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності проставляє відмітку про місцезнаходження об`єкта будівництва на картографічній основі (у разі коли така відмітка не проставлена на картографічній основі до внесення інформації, зазначеної у повідомленні).

У випадках, встановлених у Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 23.06.2021 №681, у разі подання повідомлення через електронний кабінет або особисто замовником відповідно до пункту 4-1 цього Порядку, внесення до Реєстру будівельної діяльності інформації, зазначеної у повідомленні, та проставлення відмітки про місцезнаходження об`єкта будівництва на картографічній основі здійснюються в режимі реального часу автоматично програмними засобами Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (далі - електронна система).

У випадках, встановлених абзацом 6 цього пункту, програмними засобами електронної системи забезпечується автоматичне проведення аналізу відомостей, зазначених у поданих документах, щодо повноти, відповідності формату, логічності та достовірності з урахуванням критеріїв проведення аналізу та визначення рівня ризику і обрання відповідного типу процедури розгляду відповідно до Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.06.2021 №681.

Інформація, зазначена замовником у повідомленні, у тому числі автоматично сформована інформація про реєстраційний номер, дату видачі, найменування органу державного архітектурно-будівельного контролю, вноситься до Реєстру будівельної діяльності відповідно до пункту 62 Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.06.2021 №681.

Згідно п. 19 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України, індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (частина 2статті 77Кодексу адміністративного судочинства України).

Оцінюючи усі докази по справі у їх сукупності, суд доходить наступних висновків.

Відповідно до детального плану території у районі вул. Широкої та вул. Бєляєва (Амур-Нижньодніпровський район), який затверджено рішенням Дніпровської міської ради від 24.02.2021 №326/4 Про затвердження детального плану території у районі вул. Широкої та вул. Бєляєва (Амур-Нижньодніпровський район) Південно-східна околиця території проектування частково потрапляє до меж водоохоронної зони оз. Московське. При цьому параметри водоохоронної зони та прибережної захисної смуги (на суміжній території) визначені з урахуванням матеріалів проекту «Водоохоронна зона та прибережна захисна смуга 03. Московське в районі відведення земельної ділянки під будівництво споруд фізкультурно-спортивного призначення по адресу: Замполіта Беляєва Амур-Нижньодніпровського району» (Рішення Дніпропетровської міської ради від 28.04.2010 №73/56). Окрім того, даним проектом визначені параметри смуги відведення Одинківського каналу. Режими господарського використання територій у межах водоохоронної зони та смуги відведення каналу визначаються з урахуванням вимог Водного кодексу України (ст. 89 та 91). Планувальні рішення проекту прийняті з урахуванням обмежень від об?єктів, що існують та тих, що проектуються на перспективу.

21.09.2022 відповідач прийняв рішення №43/27 Про перейменування топонімів міста Дніпра, назви яких пов?язані з державою-агресором. Згідно до пункту 25 додатку до наведеного рішення: «Перелік топонімів міста Дніпра. назви яких пов?язані з державою - агресором, перейменовано водний об?єкт озеро Московське в плесо Ломіське».

Дніпровською міською радою прийнято рішення №74/47 від 21.02.2024 «Про затвердження проекту внесення змін до генерального плану розвитку м. Дніпра», №75/47 від 21.02.2024 «Про затвердження проекту внесення змін до плану зонування території міста Дніпра».

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.09.2024 у справі №160/15842/24, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 04.03.2025, визнано протиправними та нечинними рішення Дніпровської міської ради №74/47 від 21.02.2024 «Про затвердження проекту внесення змін до генерального плану розвитку м. Дніпра», №75/47 від 21.02.2024 «Про затвердження змін до проекту плану зонування території м. Дніпра».

Дніпровською міською радою прийнято рішення №169/60 від 18.12.2024 «Про затвердження проекту внесення змін до детального плану території у районі вул. Широкої та вул. Беляєва, затвердженого рішенням ДМР від 24.02.2021 року».

Відповідно до Розділу 1. Ситуаційний план - Територія детального плану розташована у північно-західній частини міста Дніпра, на лівобережжі міста в Амур-Нижньодніпровському районі. Охоплює площу 19,5 га. Територія вільна від забудови. Межа території внесення змін до детального плану відповідає межі містобудівної документації «Детальний план території в межах вул. Широкої та вул. Бєляєва (Амур-Нижньодніпровський район)» у м. Дніпро. При цьому враховані межі земельної ділянки з кадастровим номером :01:496:0028. На півдні межа проходить уздовж вулиці Бєляєва, на південному-заході йде уздовж прибережної захисної смуги (від плеса Ломівського), на заході, півночі та сході уздовж кварталів існуючої одноквартирної (садибної) забудови, що розташована по провулку Широкому, вулиці Широкій, вулиці Володимира Милишенка. Через південну частину проходить дренажний канал ДІК Одинківський. На території проєктування та за її межею відсутні мережі загальнодержавних, регіональних та місцевих комунікацій і споруд інженерно-транспортної інфраструктури, що впливають на її розвиток.

У розділі 2 ПРИРОДООХОРОННІ ТА ЛАНДШАФТНО-РЕКРЕАЦІЙНІ ТЕРИТОРІЇ зазначено, що Територія ДІТ частково знаходиться в межах таких природоохоронних зон: водоохоронна зона із ПЗС (суміжний вплив) плесо Ломівське, відповідно доданого проекту із відображенням на «Схема сучасного використання території та схема існуючих обмежень у використанні земель»); - ІІІ пояс зони санітарної охорони поверхневого джерела господарсько-питного водопостачання міста Ломівського водозабору, яка визначена відповідно містобудівної документації «Внесення змін до генерального плану розвитку м.Дніпра».

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 18.12.1998 №2024 в межах даного поясу забороняється відведення у водні об?єкти стічних вод, що не відповідають санітарним нормам і правилам. Проектні рішення щодо розвитку дощової каналізації - 3,8 км передбачають будівництво очисних споруд у місці їх випуску. Існуючі об?єкти ПЗФ в межі ДПТ відсутні.

Також, суд враховує лист Департаменту по роботі з активами ДМР від 29.05.2025 №8/3-479 з проханням голові Дніпровської міської ради надати доручення на підготовку проєкту рішення міської ради "Про визначення розмірів та встановлення меж прибережної захисної смуги і водоохоронної зони плеса Ломівське (Амур-Нижньодніпровський район)".

З цього приводу суд зазначає, що ані Водний кодекс України, ані жодний інший національний нормативний акт не містять поняття «розширене плесо ДПК», тому згідно зі статтями 6, 19 Конституції України, пунктами 1, 3 ч. 2 ст. 2 КАС України, статтями 1, 88 Водного кодексу України, розроблення Дніпровською міською радою проєктної документації на об`єкт, не передбачений національним законодавством, є порушенням принципу законності.

Як випливає із приписів національного законодавства (статті 25, 26 Закону України «Про землеустрій», ст. 186 Земельного кодексу України, статті 1, 16, 17, 88 Водного кодексу України), проєкт землеустрою (документація із землеустрою) розробляється винятково на об`єкти передбачені приписами національного законодавства. Проєкт землеустрою не може розроблятися на об`єкт, який не передбачений жодним нормативним актом. Тому суб`єктивні права й обов`язки замовляти проєкт землеустрою (документацію із землеустрою) виникають лише щодо об`єкта, який передбачений приписами національного законодавства.

Вимоги щодо прибережної захисної смуги, зокрема, передбачені статтями 1, 3, 9 , 88, 89 Водного кодексу України. Так, згідно зі ст. 1 Водного кодексу України прибережна захисна смуга - це частина водоохоронної зони відповідної ширини вздовж річки, моря, навколо водойм, на якій встановлено більш суворий режим господарської діяльності, ніж на решті території водоохоронної зони. Статтею 87 Водного кодексу України визначено, що для створення сприятливого режиму водних об`єктів, попередження їх забруднення, засмічення і вичерпання, знищення навколоводних рослин і тварин, а також зменшення коливань стоку вздовж річок, морів та навколо озер, водосховищ і інших водойм встановлюються водоохоронні зони. Статтею 88 Водного кодексу України передбачено, що з метою охорони поверхневих водних об`єктів від забруднення і засмічення та збереження їх водності вздовж річок, морів і навколо озер, водосховищ та інших водойм в межах водоохоронних зон виділяються земельні ділянки під прибережні захисні смуги.

Прибережні захисні смуги встановлюються по берегах річок та навколо водойм уздовж урізу води (у меженний період) шириною (ст. 88 Водного кодексу України):

- для малих річок, струмків і потічків, а також ставків площею менше 3 гектарів - 25 метрів;

- для середніх річок, водосховищ на них та ставків площею більше 3 гектарів - 50 метрів;

- для великих річок, водосховищ на них та озер - 100 метрів.

Згідно з ч. 1ст. 60 Земельного кодексу України вздовж річок, морів і навколо озер, водосховищ та інших водойм з метою охорони поверхневих водних об`єктів від забруднення і засмічення та збереження їх водності встановлюються прибережні захисні смуги. Прибережні захисні смуги встановлюються по берегах річок та навколо водойм уздовж урізу води (у меженний період) шириною (ч. 2ст. 60 Земельного кодексу України):

а) для малих річок, струмків і потічків, а також ставків площею менш як 3 гектари - 25 метрів;

б) для середніх річок, водосховищ на них, водойм, а також ставків площею понад 3 гектари - 50 метрів;

в) для великих річок, водосховищ на них та озер - 100 метрів.

Таким чином, у статтях 1, 88 Водного кодексу України, ст. 60 Земельного кодексу України однозначно передбачено, що прибережна захисна смуга встановлюється навколо водойм.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 06.02.2025 у справі №160/7238/22.

Також, Дніпровською міською радою прийнято рішення від 19.03.2025 №219/64 «Про визначення розмірів та встановлення меж водоохоронної зони і прибережної смуги плеса Ломівського (Амур-Нижньодніпровський район).

Вказаним рішенням Дніпровська міська рада вирішила, зокрема:

- визнати за необхідність проведення робіт з визначення розмірів та встановлення меж водоохоронної зони і прибережної захисної смуги плеса Ломівського;

- надати департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо визначення розмірів та встановлення водоохоронної зони і прибережної захисної смуги плеса Ломівського.

Вказане рішення свідчить, що оскаржувані містобудівні умови та обмеження MU01:9339-6031-64-26-8081 затверджені без урахування меж водоохоронної зони і прибережної захисної смуги плеса Ломівського.

Підсумовуючи зазначені норми законодавства, суд зазначає, що отримання містобудівних умов та обмежень є однією з обов`язкових стадій будівництва. Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації, якою серед іншого є генеральний план населеного пункту, план зонування території (зонінг) та детальний план території.

При цьому, рішення Дніпровської міської ради №74/47 від 21.02.2024 «Про затвердження проекту внесення змін до генерального плану розвитку м. Дніпра», №75/47 від 21.02.2024 «Про затвердження змін до проекту плану зонування території м. Дніпра», скасовані в судовому порядку, рішення суду набрали чинності.

Аналізуючи все вище досліджене неможливо залишити поза увагою доктрину заборони використання «плодів отруйного дерева», яку неодноразово використовував Верховний Суд та Велика Палата Верховного суду.

Доктрина «плодів отруйного дерева» знайшла своє втілення у практиці ЄСПЛ, зокрема у справах «Gдfgen v. Germany», «Teixeira de Castro v. Portugal», «Шабельник проти України (№2)», «Балицький проти України», «Нечипорук і Йонкало проти України», «Яременко проти України» (№2).

Ця доктрина зводиться до того, що, якщо доказове «дерево» є отруйним, то те ж саме стосується і його «плода». Тобто, якщо джерело доказів є недопустимим, всі інші дані, одержані з його допомогою, будуть такими ж. Зазначена доктрина передбачає оцінку не лише кожного засобу доказування автономно, а і всього ланцюга безпосередньо пов`язаних між собою доказів, з яких одні випливають з інших та є похідними від них. Критерієм віднесення доказів до «плодів отруйного дерева» є наявність достатніх підстав вважати, що відповідні відомості не були б отримані за відсутності інформації, одержаної незаконним шляхом (також постанова ВП ВС від 13.11.2019 у справі № 1-07/07, провадження № 13-36зво19).

Застосування доктрини «плодів отруйного дерева» вимагає здійснення логічних операцій щодо встановлення джерела походження інформації, завдяки якій було здобуто кожен доказ, яким обґрунтовується судове рішення. Відділяючи докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотних порушень прав і свобод людини, встановлених рішенням ЄСПЛ, від доказів, отриманих з джерел, не пов`язаних ані прямо, ані опосередковано із такою інформацією, суд з повноваженнями касаційної інстанції здійснює перевірку правильності правової оцінки обставин та допустимості кожного окремого доказу. Зазначені логічні операції не потребують дослідження доказів та не обумовлюють необхідність здійснення переоцінки достовірності доказів, які все ж були визначені як такі, що можуть бути покладені в основу судового рішення і використані на підтвердження доведеності вини заявника у інкримінованих йому кримінальних правопорушеннях (окрема думка у справі №1-07/07 та постанова ВП ВС від 29.04.2020 у справі №1-305/2009, провадження №13-97зво19).

У зв`язку з наведеним, містобудівні умови та обмеження MU01:9339-6031-64-26-8081 не відповідають вимогам п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки надані Департаментом по роботі з активами Дніпровської міської ради на підставі, у межах повноважень, але не у спосіб, визначений законодавством та не обґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Позивачем в адміністративному позові заявлено позовну вимогу про визнання протиправними дій Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради з надання містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва: MU01:9339-6031-64-26-8081.

Як встановлено судом, вказані містобудівні умови та обмеження затверджені наказом Головного архітектурно-планувального управління Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради №145 від 18.04.2024.

Згідно п. 19 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України, індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Таким чином, в спірних правовідносинах суб`єкт владних повноважень реалізував свої владні управлінську функції шляхом прийняття рішень, а не шляхом вчинення дій.

Тому, позовні вимоги про визнання протиправними дій Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради щодо надання містобудівних умов та обмежень є не належним способом захисту порушеного права та не підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Отже, способом захисту порушеного права, встановленим Кодексом адміністративного судочинства України, є визнання протиправними та скасування індивідуальних актів - наказу Головного архітектурно-планувального управління Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради №145 від 18.04.2024.

Частиною 1 статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Згідно з частиною 2 статті 5 КАС України захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати й на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У пункті 145 рішення від 15.11.1996 у справі Чахал проти Об`єднаного Королівства(Chahal v. the United Kingdom, (22414/93) [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

З метою повного захисту прав позивача, суд вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог та визнати протиправними та скасувати наказ Головного архітектурно - планувального управління Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради «Про затвердження містобудівних умов та обмежень» №145 від 18.04.2024.

Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради були зареєстровані подані Товариством з обмеженою відповідальністю «БАЛІВСЬКА ВИРОБНИЧО-БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ»: про початок виконання підготовчих робіт на об?єкті П94.

Враховуючи, що рішенням суду визнано містобудівні умови та обмеження MU01:9339-6031-64-26-8081 такими, що не відповідають вимогам п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, реєстрація Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради наведених повідомлень є протиправною.

При цьому, позовна вимога про скасування зареєстрованих Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Товариству з обмеженою відповідальністю "Балівська виробничо-будівельна компанія" Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт на об?єкті П94 не підлягає задоволенню, оскільки таке повідомлення не є рішеннями суб`єкта владних повноважень в розумінні п. 19 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України.

З метою повного захисту прав позивача, суд вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог та скасувати реєстрацію повідомлення про початок виконання підготовчих робіт на об?єкті П94.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Суд враховує й те, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають частковому задоволенню.

Розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статтями2, 72-77, 139, 243-246, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради та Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, третя особа: Товариства з обмеженою відповідальністю "Балівська виробничо-будівельна компанія" про визнання протиправними дій та скасування рішення - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного архітектурно-планувального управління Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради «Про затвердження містобудівних умов та обмежень» №145 від 18.04.2024.

Скасувати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва наданні 18.04.2024 Департаментом по роботі з активами Дніпровської міської ради Товариству з обмеженою відповідальністю "Балівська виробничо-будівельна компанія", реєстраційний номер ЄДЕССБ MU01:9339-6031-64-26-8081.

Визнати протиправними дії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради з реєстрації поданих Товариством з обмеженою відповідальністю «Балівська виробничо-будівельна компанія» Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт на об?єкті П94.

Скасувати реєстрацію Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт на об?єкті П94.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Розподіл судових витрат - не здійснювати.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Маковська