Справа № 754/15285/25
Суддя: Гринчак О. І.
Дата ухвалення: 2025-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Номер провадження 2-а/754/600/25
У Х В А Л А

Іменем України

03 жовтня 2025 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Гринчак О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст. 160, 161 КАС України за позовною заявою ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_2 (місце знаходження: АДРЕСА_2 ) про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И Л А:

11 вересня 2025 року ОСОБА_1 , через представника - адвоката Філатову Ольгу Сергіївну, звернувся до Деснянського районного суду м. Києва через систему «Електронний суд» з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_2 , в якому просить:

1. Поновити строк на оскарження постанови начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 № 869 від 21.09.2025 та відкрити провадження у справі.

2.Скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 полковника № 869 від 21.09.2025, якою ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності.

Щодо оскаржуваної постанови

У прохальній частині позовної заяви позивач просить скасувати постанову від

21 вересня 2025 року, тоді як до матеріалів позовної заяви додано постанову від 21 вересня 2024 року.

Тому, позивачу слід надати позовну заяву в новій редакції із зазначенням правильних реквізитів оскаржуваної постанови.

Щодо строку звернення до суду

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другої статті 286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Одночасно згідно зі ст. 289 КУпАП скаргу на постанову у справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів із дня винесення постанови, а щодо постанов у справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів із дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись. Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду встановлені в статті 123 КАС України. Так, відповідно до частин першої, другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

У прохальній частині позовної заяви позивач просить скасувати постанову від 21 вересня 2025 року, тоді як до матеріалів позовної заяви додано постанову № 869 від 21 вересня 2024 року.

Оскільки постанову № 869 винесено 21 вересня 2024 року, тому останнім днем строку на її оскарження є 01.10.2024.

Однак із позовом про оскарження постанови від 21 вересня 2024 року позивач звернувся лише 11 вересня 2025 року, тобто за спливом більше 11 місяців після її винесення.

У позовній заяві зазначено, що вперше із оскаржуваною постановою представник ОСОБА_1 - адвокат Філатова Ольга Сергіївна ознайомилась лише 08 вересня 2025 року, через ідентифікатор доступу в Автоматизованій системі виконавчого провадження № НОМЕР_1 Деснянського ВДВС у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Тому, представниця вважає, що строк оскарження вищезазначеної постанови є до 18.09.2025 включно, а також вказує, що для поновлення строку оскарження є поважні причини: ОСОБА_1 не був присутній під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, оскільки не знав дати розгляду та ознайомився із постановою № 869 від 21 вересня 2024 року лише 08 вересня 2025 року, через ідентифікатор доступу в Автоматизованій системі виконавчого провадження, у зв`язку із чим в 10-денний строк не міг їх оскаржити, оскільки раніше не отримував їх.

Із матеріалів позовної заяви вбачається, що оскаржувана постанова була надіслана відповідачем позивачу рекомендованим поштовим відправленням 202 від 24.09.2024.

Згідно з даними АСВП щодо виконавчого провадження № НОМЕР_1, ідентифікатор доступу НОМЕР_2, постанова про відкриття виконавчого провадження від 26.11.2024 щодо виконання оскаржуваної постанови направлена 26.11.2024 ОСОБА_1 на адресу його зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_3 .

При цьому, постановою про повернення виконавчого документа стягувачу від 16.04.2025 оскаржувану постанову повернуто стягувачу, оскільки вжитими заходами виконати рішення не виявилось можливим (направлено запити до МВС щодо зареєстрованих за боржником транспортних засобів, ПФУ про осіб-боржників, які отримують пенсії, запит Податкової служби про наявні рахунки у боржників - юридичних осіб та/або фізичних осіб - підприємців. Згідно з відповіддю на запити, транспортні засоби за боржником не зареєстровано. Інформація з ПФУ про осіб-боржників, які отримують пенсії, доходи - відсутні дані про отримання доходу. До банківських установ (згідно з електронною взаємодією) направлено вимогу на отримання інформації, яка містить банківську таємницю щодо залишку коштів на рахунках боржника. Згідно з відповіддю якої, рахунки у боржника відсутні).

Отже, позивач мав можливість дізнатися про порушення своїх прав: 1) під час складення протоколу про адміністративне правопорушення та повідомлення йому про дату, час та місце розгляду справи; 2) з надісланої на його адресу оскаржуваної постанови; 3) з надісланих йому державним виконавцем матеріалів виконавчого провадження (постанови про відкриття виконавчого провадження, постанови про арешт коштів боржника).

Ознайомлення представника позивача 08.09.2025 із матеріалами виконавчого провадження не є поважною причиною пропуску 10-денного строку для оскарження постанови, оскільки він це міг зробити і раніше.

Позивач не довів, що йому не було відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у нього були перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені щодо нього.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що наведені представником позивача у клопотанні підстави для поновлення процесуального строку на оскарження постанови є неповажними.

Відтак, позивач має зазначити інші підстави поважності причин пропуску строку на звернення до суду з даним позовом з наданням відповідних доказів.

Щодо доказів надсилання

Згідно з ч. 8, 9 ст. 44 КАС України процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.

Представником позивача подано позовну заяву через систему «Електронний суд», однак ним не додано доказів направлення позовної заяви з додатками іншому учаснику справи в порядку, передбаченому ст. 44 КАС України.

Тому, позивач має надати докази надсилання іншому учаснику нової редакції позовної заяви.

Щодо судового збору

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з правовою позицією, висловленою Верховним Судом України в постанові від 14.03.2017 у справі № 21-3944а16 вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії або утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дії чи бездіяльності є однією вимогою.

Таким чином, дана позовна заява містить одну позовну вимогу немайнового характеру, яка є об`єктом сплати судового збору.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 18.03.2020 у справі № 543/775/17 у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

А тому, враховуючи сформовану правову позицію Великої Палати Верховного Суду щодо необхідності сплати судового збору у справах про оскарження постанови про адміністративне правопорушення, відповідно до якої Закон № 3674-VI містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення, позивачу необхідно сплатити судовий збір, розмір якого відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за вимогу немайнового характеру становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605,60 грн.

Згідно з ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Враховуючи наведене, позивачу необхідно сплатити судовий збір 484,48 грн або надати докази, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачеві часу для усунення недоліків позову.

Керуючись ст. 160, 161, 169 КАС України,

УХВАЛИЛА:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду ОСОБА_1 із позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана в день її постановлення.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК