Справа № 420/30221/25
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2025-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
02 жовтня 2025 року м. Одеса
Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Пекного А.С., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження клопотання відповідачів про розгляд справи за правилами загального позовного провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (далі - відповідач), в якому просить:
визнати протиправною відмову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 19.05.2025 №979 у проведенні обстеження об`єкта за адресою: м. Одеса, вул. Сонячна, 2/ Сонячна, 2в;
зобов`язати Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради провести обстеження (перевірку) об`єкта самочинного будівництва за адресою: м. Одеса, вул. Сонячна, 2/ Сонячна, 2в, а саме будівлю під літ. Ю у встановленому законом порядку.
У зв`язку із зверненням до суду з адміністративним позовом, який не відповідає вимогам процесуального законодавства, ухвалою суду від 09.09.2025 вказаний позов було залишено без руху з наданням позивачу строку на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.
Ухвалою від 24.09.2025 провадження у вказаній справі відкрите, розгляд справи призначений за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
29.09.2025 до суду від представника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради надійшло клопотання, у якому відповідач просить розглянути справу за правилами загального позовного провадження. В обґрунтування клопотання представник відповідача зазначає, що дану справу неможливо віднести до категорії справ незначної складності, оскільки така справа має значний обсяг та об`ємний характер доказів, які підлягають дослідженню з наданням правової оцінки всім ваговим обставинам справи. Оскільки дана справа не підпадає під критерії визначені п. 1-9 ч. 6 ст. 12 КАС України, тому підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження.
Вирішуючи вказане клопотання, суд виходить з такого.
Відповідно до частин першої, другої, третьої та п`ятої статті 12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.
Вичерпний перелік спорів, справи у яких розглядаються за правилами загального позовного провадження, визначений частиною четвертою статті 12 КАС України, відповідно до якої виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:
1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;
2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;
4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»;
6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.
Тотожний перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, визначений у частині четвертій статті 257 КАС України.
Частина шоста статті 12 КАС України містить перелік справ, які для цілей цього Кодексу визнаються справами незначної складності і цей перелік не являється вичерпним з огляду на пункт 10 цієї частини, відповідно до якого справами незначної складності є також інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідно частин першої, другої та третьої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:
1) значення справи для сторін;
2) обраний позивачем спосіб захисту;
3) категорію та складність справи;
4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;
5) кількість сторін та інших учасників справи;
6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;
7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідно до частини першої статті 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Положеннями статті 260 КАС України передбачене право відповідача на звернення до суду із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. При цьому за наслідками розгляду відповідного заперечення суд, з урахуванням конкретних обставин справи, наділений дискреційними повноваженнями з огляду на принцип диспозитивності на підставі рішень Європейського суду з прав людини у справах «Engel and Others v. the Netherlands», «Lawless v. Ireland», «Michael Kuhnen v. Germany», «Preda and Dardari v. Italy», «Refah Partisi and Others v. Turkey», «Witzsch v. Germany», «Z'danoka v Latvia».
Частина 4 цієї ж статті закріплює спеціальне правило про процесуальні повноваження адміністративного суду залежно від обґрунтованості заперечень відповідача проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження: залишити заяву відповідача без задоволення; або розглянути справу за правилами загального позовного провадження та зробити заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.
Спір у правовідносинах, які виникли у сфері регулювання містобудівної діяльності та здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, не згаданий у частині четвертій статті 12 та частині четвертій статті 257 КАС України, а отже не відноситься до вичерпного переліку справ, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження.
Обраний позивачем спосіб захисту, категорія та складність справи, кількість сторін та інших учасників справи, а також обсяг та характер доказів у справі не вимагають її розгляду за правилами загального позовного провадження або в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Позивач не обґрунтував, що розгляд цієї справи в порядку спрощеного позовного провадження може перешкодити повному і всебічному з`ясуванню обставин у справі.
При цьому заявником жодним чином не обґрунтовано і не доведено, що ця справа має виняткове значення для сторін або її розгляд становить значний суспільний інтерес.
Також слід звернути увагу позивача на те, що згідно із статтею 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.
Подання заяв по суті справи є правом учасників справи (ч. 4 ст. 159 КАС України).
Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч.ч.7,8 ст.44 КАС України).
З наведеного убачається, що процесуальним законодавством надане право сторонам подавати свої аргументи, пояснення і заперечення незалежно від форми судочинства та виду провадження (письмове чи судове засідання з викликом сторін). Крім того, Кодексом адміністративного судочинства встановлений порядок, форма і строки надання сторонами доказів, пояснень та інших аргументів.
Суд звертає увагу учасників справи, що згідно положень статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. цією ж нормою визначено, що обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. При цьому процесуальним законодавством надане право сторонам подавати свої аргументи незалежно від форми судочинства та виду провадження (спрощене чи загальне провадження).
Положеннями частин 1-3 статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом. Вказане також не залежить від форми судочинства.
Крім того, відповідно до положень статті 9 КАС України суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі.
Отже, при вирішенні даного спору судом будуть досліджені усі надані сторонами письмові та електронні докази, повно і всебічно з`ясовані всі обставини справи незалежно від виду провадження (спрощене чи загальне провадження).
Крім того, суд звертає увагу сторін, що згідно із приписами процесуального закону їх правова позиція щодо предмету спору має бути викладена у відзиві на позовну заяву, відповіді на відзив та запереченнях, але не в усних поясненнях.
Таким чином, станом на день постановлення даної ухвали, позивач не навів переконливих аргументів проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, а тому суд не убачає підстав та необхідності призначати дану справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.
Керуючись ст. 12, 243, 248, 257, 260 КАС України,
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А.С. Пекний