Справа № 420/33054/25
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2025-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
02 жовтня 2025 року м. Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Василяка Д.К., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , законного представника ОСОБА_2 до Роздільнянського відділу Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області про визнання протиправної відмови, зобов`язання вчинити певні дії ,-
ВСТАНОВИВ:
До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 , законного представника ОСОБА_2 до Роздільнянського відділу Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області в якому позивач просить суд:
визнати протиправною відмову Роздільнянського відділу ГУ ДМС в Одеській області, щодо видачі сину паспорта громадянина України у формі книжечки, відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року № 2503-ХІІ;
зобов`язати Роздільнянський відділ ГУ ДМС в Одеській області оформити та видати сину ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України у формі книжечки, відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року № 2503-ХІІ.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 160, 161, 172 цього Кодексу.
За змістом пункту 6 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі по тексту також КАС України, Кодекс) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, окрім передбачених пунктами 1-5 частини 1 вказаної статті, а також підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до частини 10 статті 44 КАС України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).
Перевіряючи позовну заяву на відповідність вимогам КАС України, суддею встановлено, що позовна заява від 09.09.2025, яка надійшла на адресу суду засобами поштового зв`язку 30.09.2025, містить підпис законного представника ОСОБА_1 .
Так, позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано (пункт 3 частини 4 статті 169 КАС України).
Як викладено у пункту 8 частини 1 статті 4 Кодексу, позивачем є особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, або адміністратор за випуском облігацій, який подає позов до адміністративного суду на захист прав, свобод та інтересів власників облігацій відповідно до положень Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки", а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.
Частиною 2 статті 46 КАС України визначено, що позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень.
Так, згідно частини 3 статті 5 КАС України, до суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.
Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (частина 2 статті 160 Кодексу).
Згідно з частиною 1 статті 43 Кодексу, здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).
В той же час, відповідно до вимог частини 2 статті 43 КАС України, здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.
Варто звернути увагу, що адміністративна процесуальна правоздатність наділяє можливістю мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві, така є стабільною властивістю, притаманною його носію, водночас реалізація останніх можлива лишень за умови відповідності особи певному колу юридично значимих характеристик.
У спірному випадку, суддею встановлено, що за змістом відомостей свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 07.09.2007 ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 . Відтак, на момент звернення до суду законного представника ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , останньому виповнилося 18 років.
Положеннями статті 34 Цивільного кодексу України, серед іншого, передбачено, що особа вважається повнолітньою, якщо вона досягнула вісімнадцяти років.
Таким чином, ОСОБА_2 у спірному випадку є самостійним позивачем, котрий, в силу вимог Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання до суду позовної заяви у паперовій формі, зобов`язаний скріпити такий власноручним підписом, що, серед іншого, є вимогою для прийнятності та можливості розгляду такої по суті.
Натомість, як вже встановлено вище, позовна заява містить підпис законного представника ОСОБА_1 , що, на переконання суду, свідчить про її невідповідність вимогам процесуального закону.
До досліджуваного випадку суд застосовує висновки, сформовані Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 11.09.2024 у справі №930/191/23 (провадження №14-72цс24), за змістом яких:
- "35. Велика Палата Верховного Суду вважає, що підпис має бути розташований після основного тексту документа для підтвердження дійсного волевиявлення особи та згоди з його змістом, з огляду на таке.
36. Підпис - це графічний знак або набір знаків, який особа ставить на документі для підтвердження його автентичності, згоди або авторства.
37. Зазвичай підпис розташовується у кінці документа після його основного тексту та відомостей про додатки (у разі їх наявності).
38. Наведене зумовлене тим, що підпис ідентифікує автора і слугує задля підтвердження того, що особа, яка його підписала, ознайомлена із документом і погоджується з його змістом. В юридичному сенсі, підпис є підтвердженням певної дії, угоди чи зобов`язання і надає документу юридичну силу.";
- "49. За наведеною логікою побудови згаданої статті процесуального закону підпис особи, яка звертається з процесуальним документом до суду, підсумовує викладене вище за текстом, що тим самим унаочнює погодження з усім тим, що в ньому наведено. Хоча формально у процесуальному законі немає формалізованої вимоги щодо розташування місця накладення підпису заявника (автора звернення), проте це випливає із його змісту і духу закону.";
- 55. Загальноприйнятою практикою є розташування підпису автора документа наприкінці нього. Таке розташування підпису логічно завершує виклад думок автора та підтверджує його згоду з усім написаним вище; до того ж воно відповідає загальним правилам композиції тексту і сприяє його кращому сприйняттю. Відступ від цього стандарту може призвести до сумнівів у дійсності документа або його окремих частин.";
- "64. Такої ж позиції щодо місця розташування підпису дотримується у своїй практиці й Європейський суд з прав людини, який у роз`ясненні "Типові помилки під час заповнення заяви і як їх уникнути" (CommonMistakes inFilling inthe ApplicationForm andHow toAvoid Them) помилкою № 5 визначив надсилання документів без оригінального підпису в кінці (not sending the application form with the original signature at the end).
65. Отже, належним виконанням вимог процесуального закону щодо підписання письмового документа є здійснення особою підпису після основного тексту цього документа чи відомостей про його додатки (у разі їх наявності).".
Суд, відповідно до пункту 3 частини 4 статті 169 КАС України, повертає позовну заяву позивачеві у випадку, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.
З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення даної позовної заяви.
Згідно з частинами 5 та 6 статті 169 КАС України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.
Керуючись статтями 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 , законного представника ОСОБА_2 до Роздільнянського відділу Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області про визнання протиправної відмови, зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачеві разом із доданими матеріалами.
Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала суду може бути оскаржена до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Д.К.Василяка