Справа № 300/4260/25
Суддя: Гомельчук С.В.
Дата ухвалення: 2025-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"03" жовтня 2025 р. справа № 300/4260/25
Івано-Франківський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Гомельчука С.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Коломийської окружної прокуратури Івано-Франківської області до Чернелицької селищної ради Коломийського району про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання до вчинення певних дій, -
ВСТАНОВИВ:
Керівник Коломийської окружної прокуратури Івано-Франківської області (позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Чернелицької селищної ради Коломийського району (відповідач), в якому просить:
- визнати протиправною бездіяльність Чернелицької селищної ради Коломийського району щодо невиконання вимог чинного законодавства України щодо виготовлення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населеного пункту Вільхівці Чернелицької селищної ради Коломийського району та подальшого затвердження такої.
- зобов`язати Чернелицьку селищну раду Коломийського району вчинити дії до виготовлення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населеного пункту Вільхівці Чернелицької селищної ради Коломийського району її затвердження та оприлюднення в порядку визначеному чинним законодавством.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Коломийською окружною прокуратурою встановлено факт порушення відповідачем вимог законодавства, що призводить до ненадходження коштів до місцевих бюджетів. Зазначено, що рішенням Вільхівської сільської ради 6 сесії 6 скликання №34 від 24.11.2011 вирішено поновити нормативну грошову оцінку населеного пункту с.Вільхівці, а рішенням восьмої сесії № 42 від 12.01.2012 затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки. У подальшому, на підставі рішення Чернелицької селищної ради від 19.11.2020 «Про початок реорганізації Далешівської, Копачинецької, Кунисівської, Вільхівської, Корнівської сільських рад шляхом приєднання до Чернелицької селищної ради» проведено реорганізацію Вільхівської сільської ради шляхом приєднання до Чернелицької селищної ради та встановлено, що остання є правонаступником всього майна, прав та обов`язків Вільхівської сільської ради. На запит окружної прокуратури до Чернелицької селищної ради щодо наявності нормативної грошової оцінки земель села Вільхівці, селищна рада повідомила, що нормативно грошова оцінка земель населеного пункту с.Вільхівці проведена в 2011 році. Через відсутність фінансування на даний час технічна документація з нормативно-грошової оцінки земель цього села ще не розроблялась і не затверджувалась.
Звернено увагу, що наразі на території ОТГ діє нормативна грошова оцінка земель населеного пункту, що була затверджена понад 10 років, що призводить до неналежного визначення розміру плати за землю, при цьому станом на даний час селищною радою укладено 81 договір оренди, де орендна плата зазначена в процентах від нормативно грошової оцінки земельних ділянок. Представник стверджує, що не проведення нормативної грошової оцінки земель населеного пункту Вільхівці у строки, встановлені ст. 18 Закону України «Про оцінку земель», призводить до неповного надходження коштів з плати за землю до місцевого бюджету, що в свою чергу, порушує інтереси територіальної громади та держави в цілому.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 23.06.2025 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Ухвалою суду від 30.09.2025 витребувано у Коломийської окружної прокуратури Івано-Франківської області належним чином засвідчену копію відповіді Чернелицької селищної ради №478 від 04.06.2025.
На виконання ухвали суду від 30.09.2025 Коломийською окружною прокуратурою Івано-Франківської області долучено до матеріалів справи копію листа Чернелицької селищної ради №478 від 04.06.2025.
Чернелицька селищна рада правом подання відзиву на позовну заяву не скористалася.
Ухвалу від 23.06.2025 відповідачем отримано через підсистему «Електронний суд», що підтверджується довідкою про доставку електронного листа до електронного кабінету відповідача від 23.06.2025.
Згідно з частиною 6 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
За таких обставин, суд вважає, що Чернелицька селищна рада повідомлена належним чином про розгляд справи в суді, тому дана справа підлягає вирішенню за наявними в ній матеріалами.
Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
Рішенням Вільхівської сільської ради Городенківського району Івано-Франківської області від 24.11.2011 №34 вирішено поновити нормативну грошову оцінку земель населеного пункту с. Вільхівці Городенківського району. Доручено ДП «Івано-Франківський інститут землеустрою» розробити технічну документацію по нормативно грошовій оцінці земель населеного пункту с. Вільхівці (а.с.12).

Надалі, рішенням Вільхівської сільської ради Городенківського району Івано-Франківської області від 12.01.2012 №42 вирішено затвердити технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель населеного пункту села Вільхівці (а.с.11).

На підставі рішення Чернелицької селищної ради Коломийського району Івано-Франківської області №8-1/2020 від 19.11.2020 розпочато процедуру реорганізації Вільхівської сільської ради Городенківського району Івано-Франківської області шляхом приєднання до Чернелицької селищної ради. Чернелицька селищна рада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків Вільхівської сільської ради (а.с. 13-15).

02.06.2025 Коломийська окружна прокуратура звернулася до Чернелицької селищної ради із запитом про надання інформації, зокрема щодо проведення селищною радою нормативно грошової оцінки земель державної та комунальної власності як населених пунктів так і земель поза населеними пунктами, що перебувають в оренді із зазначенням дати здійснення відповідної оцінки, відповідної технічної документації та рішення про її затвердження, відомостей щодо вжиття заходів селищною радою до розроблення нової НГО щодо таких земель, де НГО не проведена чи застаріла (а.с.8).

Чернелицька селища рада листом від 04.06.2025 №478 повідомила, що нормативно грошова оцінка земель населеного пункту с. Вільхівці була проведена у 2011 році. Через відсутність фінансування на даний час технічна документація з НГО земель цього села ще не розроблялась і не затверджувалась (а.с.32).

Позивач вважаючи протиправну бездіяльність відповідача щодо виготовлення та затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населеного пункту Вільхівці, з метою захисту інтересів держави, звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.

Статтею 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Право на звернення прокурора або його заступника до суду в інтересах держави передбачене статтями 2, 23 Закону України від 14.10.2014 №1697-V1І «Про прокуратуру» та статтею 53 КАС України.

Згідно з частинами першою, третьою, четвертою статті 23 цього Закону представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Правові основи управління об`єктами державної власності визначає Закон України від 21.09.2006 № 185-V «Про управління об`єктами державної власності» (далі Закон № 185-V). Згідно статті 1 цього Закону управління об`єктами державної власності - здійснення Кабінетом Міністрів України та уповноваженими ним органами, іншими суб`єктами, визначеними цим Законом, повноважень щодо реалізації прав держави як власника таких об`єктів, пов`язаних з володінням, користуванням і розпоряджанням ними, у межах, визначених законодавством України, з метою задоволення державних та суспільних потреб.

Як зазначено у частині 1 статті 3 Закону № 185-V одним із об`єктів управління державної власності є державне майно, що перебуває на балансі господарських організацій і не увійшло до їх статутних капіталів або залишилося після ліквідації підприємств та організацій.

Як визначено частинами четвертою, п`ятою статті 53 КАС України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Відповідно до пункту 2 резолютивної частини рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 під поняттям орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надані повноваження органу виконавчої влади.

При вирішенні справи суд бере до уваги, що інтереси держави є оціночним поняттям, а тому прокурор в кожному конкретному випадку самостійно визначає порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Враховуючи позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 03.12.2019 у справі №920/121/19, суд зазначає, що поняття «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №806/1000/17, від 26.07.2018 у справі №926/1111/15, від 08.02.2019 у справі №915/20/18).

Державний інтерес знаходить свій вияв у підтримці такого стану суспільних відносин, який би повною мірою відповідав конституційним засадам правового регулювання та забезпечував баланс інтересів усіх членів суспільства в їх взаємовідносинах між собою та державою.

З наведеного висновується, що інтереси держави спрямовані на забезпечення гарантій державної влади та ефективного функціонування її інститутів та органів задля захисту та реалізації прав і свобод територіальних громад.

За таких обставин у даному випадку наявний як державний, так і суспільний інтерес, який полягає у необхідності дотримання встановленого Конституцією України принципу верховенства права, задоволення суспільної потреби у відновленні законності у сфері майнових правовідносин, та, як наслідок, реалізації державних гарантій щодо захисту права власності. Отже, суд вважає наявні передбачені частиною третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді.

Суд зазначає, що Закон України "Про оцінку земель" № 1378-IV від 11.12.2003 (далі Закон № 1378-IV) визначає правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні та спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель.

Відповідно до ст.1 Закону № 1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Згідно із ст.3 Закону № 1378-IV об`єктами оцінки земель є: територія адміністративно-територіальних одиниць або їх частин, території оціночних районів та зон, земельні ділянки чи їх частини або сукупність земельних ділянок і прав на них, у тому числі на земельні частки (паї), у межах території України.

Статтею 5 Закону № 1378-IV передбачено, що грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, плати за суборенду (у разі передачі в суборенду земельних ділянок державної власності, які орендуються акціонерним товариством, товариством з обмеженою відповідальністю, 100 відсотків акцій (часток) у статутному капіталі якого належать державі, що утворилося шляхом перетворення державного підприємства, у постійному користуванні якого перебували такі земельні ділянки), втрат лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Суб`єктами оціночної діяльності у сфері оцінки земель є, серед інших, органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування, що здійснюють управління у сфері оцінки земель, а також юридичні та фізичні особи, заінтересовані у проведенні оцінки земельних ділянок (ст.7 Закону № 1378-IV).

Статтею 13 Закону № 1378-IV визначено випадки обов`язкового проведення грошової оцінки земельних ділянок.

Зокрема, нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі:

визначення розміру земельного податку;

визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, плати за суборенду (при передачі в суборенду земельних ділянок державної власності, які орендуються акціонерним товариством, товариством з обмеженою відповідальністю, 100 відсотків акцій (часток) у статутному капіталі якого належать державі, що утворилося шляхом перетворення державного підприємства, у постійному користуванні якого перебували такі земельні ділянки);

визначення розміру державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом;

визначення втрат лісогосподарського виробництва;

розробки показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель;

відчуження земельних ділянок державної, комунальної власності, якщо відповідно до закону ціна продажу таких земельних ділянок визначається з використанням нормативної грошової оцінки земельних ділянок;

проведення інвентаризації масиву земель сільськогосподарського призначення (у разі якщо попередня нормативна грошова оцінка земельних ділянок у цьому масиві не проводилася протягом 5 років до дня прийняття уповноваженим органом рішення про проведення такої інвентаризації).

Підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування (ст.15 Закону № 1378-IV).

Відповідно до ст.18 Закону № 1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться:

розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років;

розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

Згідно із ст.20 Закону № 1378-IV за результатами бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Технічна документація з бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації (ст.23 Закону № 1378-IV).

Відповідно до ст. 271 Податкового кодексу України, базою оподаткування платою за землю є нормативна грошова оцінка земельної ділянки з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом.

Проаналізувавши наведені норми, суд виснує, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок є обов`язковою складовою при визначенні обов`язкових платежів до бюджету, в тому числі й місцевого, тому вона має бути актуальною, зокрема щодо земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення має проводитись органом місцевого самоврядування не рідше ніж один раз на 5-7 років.

Зазначені вимоги є імперативними, тому їх невиконання свідчить про наявність протиправної бездіяльності з боку органу місцевого самоврядування та має наслідком зменшення надходжень до Державного та місцевого бюджетів, що порушує інтереси не тільки територіальної громади а й держави.

Верховним Судом України в постанові від 11 травня 2016 року у справі №6-824цс16 зазначено, що дотримання належного економічного регулювання земельних правовідносин, забезпечення надходжень платежів з орендної плати та земельного податку до місцевого бюджету у законодавчо визначених межах шляхом їх вірного правового врегулювання безпосередньо належить до інтересів держави, тому помилково вважати факт непроведення нормативної грошової оцінки, у порядку встановленим законодавством, суто формальним порушенням.

Згідно з ст.2 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції та Законів України.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Судом з`ясовано, що Чернелицька селищна рада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків Вільхівської сільської ради та відповідно до норм чинного законодавства на неї покладений обов`язок щодо проведення нормативної грошової оцінки земель населеного пункту Вільхівці, у строки визначені ст. 18 Закону України «Про оцінку земель».

Проте, відповідачем не дотримано законодавчо встановленої періодичності проведення нормативної грошової оцінки земель населеного пункту села Вільхівці Чернелицької селищної ради Коломийського району, що порушує інтереси територіальної громади.

Відтак суд вважає, шо належним способом захисту порушеного права є зобов`язання відповідача вчинити дії до виготовлення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населеного пункту Вільхівці Чернелицької селищної ради Коломийського району її затвердження та оприлюднення в порядку визначеному чинним законодавством.

Згідно із ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем не доведено правомірність своєї бездіяльності, а тому наявні підстави для задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч.2 ст.139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз. Враховуючи, що витрати, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, відсутні, розподіл витрат не проводиться.

На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльність Чернелицької селищної ради Коломийського району щодо невиконання вимог чинного законодавства України щодо виготовлення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населеного пункту Вільхівці Чернелицької селищної ради Коломийського району та подальшого затвердження такої.

Зобов`язати Чернелицьку селищну раду Коломийського району (, вул. Незалежності, 19, смт. Чернелиця, Коломийський район, Івано-Франківська область, 78112) вчинити дії до виготовлення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населеного пункту Вільхівці Чернелицької селищної ради Коломийського району її затвердження та оприлюднення в порядку визначеному чинним законодавством.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження .

Суддя Гомельчук С.В.