Справа № 560/16024/25
Суддя: Гнап Д.Д.
Дата ухвалення: 2025-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

02 жовтня 2025 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючої-судді Гнап Д.Д., розглянувши клопотання в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Управління стратегічних розслідувань в Хмельницькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Управління стратегічних розслідувань в Хмельницькій області, у якому просить:

- визнати бездіяльність протиправною щодо не надання запитуваної інформації у формі відеозапису на запит на отримання публічної інформації від 02.09.2025 року, який адресований до Управління стратегічних розслідувань в Хмельницькій області;

- зобов`язати Управління стратегічних розслідувань в Хмельницькій області, розглянути повторно запит на отримання публічної інформації від 02.09.2025 року, і надати інформацію у формі відеозапису, а саме

1. Надати інформацію у формі відеозапису, а саме відеозапис, який здійснювався при складані протоколів № 103 та № 104 від 19.02.2024 року за вчинення адміністративних правопорушень пов`язаних з корупцією, передбачених ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Хмельницький окружний адміністративний суд 18.09.2025 відкрив провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Позивач подав до суду клопотання, у якому просить:

- розглянути дане клопотання та винести стосовно нього процесуальне рішення у формі ухвали, в термін, щоб міг скористатися своїм процесуальним правом, в тому числі щодо можливого зміни предмету позовних вимог по справі № 560/16024/25;

- надіслати керівнику Державного бюро розслідувань, вул. Симона Петлюри, буд. 15, м. Київ, 01032 . Код окрему ухвалу, якою повідомити останнього про можливий вчинений злочин працівниками Управління стратегічних розслідувань в Хмельницькій області, які складали відносно позивача протоколи №103 та №104 від 19.02.2024 про адміністративні правопорушення, передбачені ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення та були предметом розгляді справ №677/367/24 і №677/366/24, щодо підроблення офіційних документів;

- попередити керівника Державного бюро розслідувань, що залишення без розгляду окремої ухвали суду або невжиття заходів, а так само несвоєчасна відповідь на окрему ухвалу суду, є підставою для притягнення такої особи до адміністративної відповідальності на підставі статті 185-6 Кодексу про адміністративні правопорушення України.

Вирішуючи подане клопотання суд враховує таке.

Частиною 1 статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Пунктом 3 частини третьої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України надано право учасникам справи подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Положеннями статті 249 КАС України передбачено порядок та спосіб постановлення окремих ухвал.

Так, у відповідності до вимог частини першої статті 249 КАС України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

Відповідно до частини другої статті 249 КАС України у разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

Згідно приписів частини третьої статті 249 КАС України, суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно.

За змістом частини четвертої статті 249 КАС України передбачено, що в окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.

Відповідно до частини п`ятої статті 249 КАС України встановлено, що з метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.

Відповідно до викладених положень частин шостої, сьомої статті 249 КАС України окрему ухвалу може бути винесено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанцій, при цьому окрема ухвала може бути оскаржена особами, яких вона стосується.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що стаття 249 КАС України містить вичерпний перелік підстав для постановлення окремої ухвали.

Позивачем в заявленому клопотанні про постановлення окремої ухвали не наведено конкретних обставин, які можуть свідчити про те, що дії відповідача носять очевидний протиправний характер та спрямовані навмисно на грубе порушення прав позивача.

У відповідності до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Враховуючи вищезазначені обставини, клопотання ОСОБА_1 про постановлення окремої ухвали не відповідає вимогам частини 1 статті 167 КАС України, оскільки не містить необхідних відомостей зазначених в пунктах 5-6 статті 167 КАС України, зокрема, обґрунтування для її прийняття.

Також суд зауважує, що окрема ухвала є формою реагування суду на порушення норм права, причини та умови, що спричинили (зумовили) ці порушення, з метою їх усунення та запобігання таким порушенням у майбутньому. Слід наголосити, що суд має право, але не зобов`язаний постановляти окрему ухвалу.

Враховуючи викладене, у відповідності частини 2 статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за необхідне клопотання ОСОБА_1 повернути без розгляду, як необґрунтоване.

Керуючись статтями 167, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Головуюча суддя Д.Д. Гнап