Справа № 520/815/25
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2025-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2025 р. Справа № 520/815/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: П`янової Я.В.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Русанової В.Б. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВЕК-УКРАЇНА» на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.04.2025, головуючий суддя І інстанції: Кухар М.Д., м. Харків, повний текст складено 03.04.25 у справі № 520/815/25

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВЕК-УКРАЇНА»

до Головного управління ДПС у Харківській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "НОВЕК-УКРАЇНА" (далі за текстом також - позивач, ТОВ "НОВЕК-УКРАЇНА") звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (далі за текстом також відповідач, ДПС у Харківській області), в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 04.12.2024 за № 8 про зобов`язання сплатити пеню за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності у розмірі 233 301,01 грн;

- стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати у справі.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2025 року адміністративний позов залишено без задоволення.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, позивач оскаржив його в апеляційному порядку, оскільки вважає, що рішення ухвалене при неправильному застосуванні норм матеріального та порушенні норм процесуального права.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач зазначає про неврахування судом першої інстанції того, що юридичним фактом, з яким законодавець пов`язує відповідальність у вигляді сплати пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є обов`язок доведення контролюючим органом вини платника податків, а саме, що платник податків мав можливість вжити заходи щодо дотримання правил та норм ПК України, але умисно не вчиняв певні дії щодо сплати узгодженої суми грошового зобов`язання; водночас акт позапланової перевірки від 08.11.2023 не містить жодних обґрунтувань умисного вчинення позивачем порушення норм частини 2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VІІІ «Про валюту і валютні операції», пункту 14-2 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 за № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану». Звертає увагу, що наявність підтверджених ТПП України форс-мажорних обставин, відповідно до пп.112.8.9 п.112.8 ст. 112 Податкового кодексу України та п. 6 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», звільняють ТОВ «НОВЕК-УКРАЇНА» від відповідальності за порушення вимог п. 3 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 за № 2473-VIII та нарахування позивачу пені за ч. 5 ст. 13 зазначеного Закону.

За результатами апеляційного розгляду позивач просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він зазначає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, рішення ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права. Вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, а тому апеляційну скаргу просить залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Відповідно до пункту третього частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також КАС України) суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що Державною податковою службою України на адресу Головного управління ДПС у Харківській області надіслано витяг з інформації Національного банку України про виявлені факти ненадходження в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів станом на 01.04.2024, на 01.05.2024, на 01.07.2024.

Інформація про суми неповернених коштів (вартості товару) у встановлений Національним банком України граничний строк розрахунків суб`єктом зовнішньоекономічної діяльності ТОВ «НОВЕК-УКРАЇНА» () за зовнішньоекономічним контрактом від 17.07.2023 за № 2023-08 (дати операцій - 20.09.2023, 01.11.2023), за зовнішньоекономічним контрактом від 19.07.2023 за № 2023- 07 (дата операцій - 04.10.2023).

Інформація про незавершені розрахунки, у тому числі за операціями резидентів, які не є клієнтами банку, ТОВ «НОВЕК-УКРАЇНА» () за зовнішньоекономічним контрактом від 23.01.2019 № 2019-03 (дата операцій - 06.12.2023).

На підставі Наказу Головного управління ДПС у Харківській області від 15.10.2023 за №4621-п контролюючим органом проведена позапланова виїзна документальна перевірка ТОВ «НОВЕК - УКРАЇНА» з питань дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічними контрактами від 19.07.2023 за №2023-07 за період з 19.07.2023 по 30.09.2024, від 17.07.2023 за №2023-08 за період з 17.07.2023 по 30.09.2024, від 23.01.2019 за №2019-03 за період з 23.01.2019 по 30.09.2024, за результатами якої складено акт перевірки від 30.10.2024 за №50724/20-40-07-08-05/41551574 (далі також акт перевірки).

Копію Наказу Головного управління ДПС у Харківській області про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «НОВЕК-УКРАЇНА» від 15.10.2023 за № 4621-п вручено під розписку 17.10.2024 директору ТОВ «НОВЕК- УКРАЇНА» Тягно Олексію Олександровичу.

В ході проведення перевірки встановлено, що ТОВ «НОВЕК-УКРАЇНА» за зовнішньоекономічними контрактами від 17.07.2023 за № 2023-08, від 19.07.2023 за № 2023-07, від 23.01.2019 за № 2019-03 здійснювало експортні операції.

Так, ТОВ «НОВЕК-УКРАЇНА», далі - «Продавець», в особі директора Тягно Олексія Олександровича, який діє на підставі Статуту, з одного боку, ТОО «Оргстройпром», Республика Казахстан, далі - «Покупець», в особі директора Жайларова Д.К, який діє на підставі Статуту, укладено Контракт від 17.07.2023 за № 2023-08.

Відповідно до умов вказаного Контракту Продавець зобов`язується поставити, а Покупець прийняти та оплатити Товар згідно з найменуванням, кількістю та цінами, зазначеними в Додатках (Специфікаціях), що є невід`ємною частиною цього Контракту.

Валюта контракту - Дол. США.

Загальна вартість Контракту складає 200000,00 дол. США, та визначається як сума вартості всіх Додатків (Специфікацій).

Умови поставки: СРТ м. Нур-Султан (Астана) Казахстан (Согласно инкотермс-2010) (згідно з ІНКОТЕРМС-2010) запасні частини до електровозів та електродвигунів, згідно з Додатками (Специфікаціями), що є невід`ємною частиною цього Контракту.

Термін дії: до 31.12.2023. Додатковою угодою від 28.12.2023 №1 подовжено дію контракту до 31.12.2024.

Встановлено, що ТОВ «НОВЕК-УКРАЇНА» у періоді, за який здійснювалася перевірка, на виконання умов Контракту від 17.07.2023 за № 2023-08, на адресу ТОО «Оргстройпром», Республика Казахстан відвантажено товар (Щіткотримачі, УКТЗЕД ), на загальну суму 103 181,50 доларів США (еквівалент 3 867 216,24 грн), зокрема згідно з митними деклараціями:

1) від 20.09.2023 за № 23 UA755U0 на суму 27 405,00 долаірв США (еквівалент 1 002 162,48 грн), - граничний строк надходження валютної виручки - 17.03.2024;

2) від 01.11.2023 за № 23 UA31U8 на суму 13 845,00 доларів США (еквівалент 502313,21 грн), - граничний строк надходження валютної виручки - 28.04.2024.

Отплата за відвантажений товар за Контрактом від 17.07.2023 за № 2023-08 надійшла на рахунок ТОВ «НОВЕК-УКРАЇНА» на загальну суму 88 691,75 доларів США (еквівалент - 2 710 983,66 грн), в тому числі в сумі 41250,00 доларів США (еквівалент - 1 611 591,29 грн) з порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД, чим ТОВ «НОВЕК-УКРАЇНА» порушено частину 2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», із змінами та доповненнями, та пункт 142 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 за № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», із змінами та доповненнями.

Також ТОВ «НОВЕК-УКРАЇНА», далі - «Продавець», в особі директора Тягно Олексія Олександровича, який діє на підставі Статуту, з одного боку, «Karbon Elektro Dis, Ticaret Limited Sirkcti», Туреччина, далі - «Покупець», в особі директора Фаїг Рагімов, який діє на підставі Статуту, укладено Контракт від 19.07.2023 за № 2023- 07.

Відповідно до умов вказаного Контракту Продавець зобов`язується поставити, а Покупець прийняти та оплатити Товар згідно з найменуванням, кількістю та цінами, зазначеними в Додатках (Специфікаціях), що є невід`ємною частиною цього Контракту.

Валюта контракту - Євро.

Загальна вартість Контракту визначається як сума вартості всіх Додатків (Специфікацій).

Умови поставки: ДСА м. Харків, Україна (згідно з ІНКОТЕРМС-2010), запасні частини до електровозів та електродвигунів, згідно з Додатками (специфікаціями), що є невід`ємною частиною цього Контракту.

Термін дії: до 31.12.2023. Додатковою угодою від 29.12.2023 за №1 подовжено дію контракту до 31.12.2024.

TOB «НОВЕК-УКРАЇНА» у періоді, за який здійснювалася перевірка, на виконання умов Контракту від 19.07.2023 за № 2023-07 на адресу «Karbon Elektro Dis, Ticaret Limited Sirkcti», Туреччина, відвантажено товар (Щіткотримачі, УКТЗЕД ), на загальну суму 220400,00 Євро (еквівалент 8 491 763,48 грн), зокрема згідно з митними деклараціями:

1) від 04.10.2023 за № 23UА7Ш4 на суму 174800,00 Євро (еквівалент 6 699 437,24 грн), - граничний строк надходження валютної виручки - 31.03.2024;

2) від 17.11.2023 за № 23UА23и0 на суму 45600,00 Євро (еквівалент 1 792 326,24 грн), - граничний строк надходження валютної виручки 14.05.2024.

Оплата за відвантажений товар за Контрактом від 19.07.2023 № 2023-07 надійшла на рахунки ТОВ «НОВЕК-УКРАЇНА» на загальну суму 212 175,00 Євро (еквівалент - 7 746 049,30 грн):

- на загальну суму 110 220,00 Євро (еквівалент - 4 453 395,01 грн) - 26.07.2023, без порушення законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД;

- на загальну суму 101955,00 Євро (еквівалент - 3292654,29 грн), без порушення законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД, а саме:

від 06.10.2023 в сумі 10 000,00 Євро (еквівалент - 385 400,00 грн);

від 07.11.2023 в сумі 19 000,00 Євро (еквівалент - 735 891,40 грн);

від 27.11.2023 в сумі 72 955,00 Євро (еквівалент - 2 171 362,89 грн).

Враховуючи викладене, у ТОВ «НОВЕК-УКРАЇНА» за Контракту від 19.07.2023 за № 2023-07 відсутні порушення частини 2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», із змінами та доповненнями, та пункт 142 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», із змінами та доповненнями.

У бухгалтерському обліку ТОВ «НОВЕК-УКРАЇНА» операції відображено наступними записами: Д-т 362 К-т 701, Д-т 314, 312 К-т 362.

Станом на 30.09.2024 за Контрактом від 19.07.2023 № 2023-07 обліковується дебіторська заборгованість в сумі 8225,00 Євро, що відповідає даним бухгалтерського обліку ТОВ «НОВЕК-УКРАЇНА».

Також (мовою оригіналу) ООО Новок-Украина» в лице директора, г-на ОСОБА_1 , действующего на основании Устава, именуемое в дальнейшем ПРОДАВЕЦ, с одной стороны и Товарищество с ограниченной ответственностью «Оргстройпром» в лице директора, г-на ОСОБА_2 , действующего на основании Устава, именуемяе в дальнейшем ПОКУПАТЕЛЬ с другой стороны, заключили настоящий контракт от 23.01.2019 № 2019-03.

Предмет контракта: Продавец обязуется поставить, а Покупатель принять и оплатить Товар в соответствии с наименованием, количеством и ценами, указанными в Приложениях (Спецификациях), подписанных обеими сторонами на условиях, указанных в Приложениях (Спецификациях), согласно ИНКОТЕРМС 2010, являющихся неотъемлемой частью настоящего Контракта.

Валюта контракта - Дол. США.

Сумма Контракта определяется суммой стоимости всех Приложений (Спецификаций).

Условия поставки: СРТ г. Астана, Казахстан (согласно Инкотермс-2010), запчасти к электродвигателям, согласно Приложений (спецификаций), являющихся неотъемлемой частью контракта.

Срок действия: Контракт вступает в силу с момента подписания его обеими сторонами и действителен до 31.12.2019.

Додатковою угодою від 25.12.2019 №2 подовжено дію контракту до 31.12.2020, Додатковою угодою від 25.12.2020 №3 подовжено дію контракту до 31.12.2021, Додатковою угодою від 25.12.2021 №5 подовжено дію контракту до 31.12.2022, Додатковою угодою від 25.12.2022 №8 подовжено дію контракту до 31.12.2023, Додатковою угодою від 29.12.2023 №12 подовжено дію контракту до 31.12.2024.

TOB «НОВЕК-УКРАЇНА» у періоді, за який здійснювалася перевірка, на виконання умов Контракту від 23.01.2019 за № 2019-03, на адресу ТОО «Оргстройпром», Республика Казахстан відвантажено товар (Щіткотримачі, УКТЗЕД ), на загальну суму 359 752,25 Дол. США (еквівалент 11 816 088,65 грн), зокрема згідно з митною декларацією: від 06.12.2023 № 23 UA93U2 на суму 19160,00 Дол. США (еквівалент- 702 440,09 грн), граничний строк надходження валютної виручки - 02.06.2024.

Оплата за відвантажений товар за Контрактом від 23.01.2019 за № 2019-03 надійшла на рахунок ТОВ «НОВЕК-УКРАЇНА» на загальну суму 359 753,00 Дол. США (еквівалент - 11 146 251,30 грн), в тому числі в сумі 14307,50 Дол. США (еквівалент - 6012024,38 грн), з порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД.

Враховуючи викладене, грошові кошти в сумі 14307,50 доларів США (еквівалент - 6012024,38 грн) на валютний рахунок ТОВ «НОВЕК-Україна» не надійшли в законодавчо встановлені строки, які передбачені Законом України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», зі змінами та доповненнями.

Тобто ТОВ «НОВЕК-УКРАЇНА» порушено частину 2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», зі змінами та доповненнями, та пункт 142 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 за № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», із змінами та доповненнями.

У бухгалтерському обліку ТОВ «НОВЕК-УКРАЇНА» операції відображено наступними записами: Д-т 362 К-т 701, Д-т 314, 312 К-т 362.

Враховуючи зазначене, ТОВ «НОВЕК-Україна» порушено строки розрахунків, передбачених частиною 2 статті 13 Законом України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції».

На підставі висновків акта перевірки Головним управлінням ДПС у Харківській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 04.12.2024 за № 8, яким позивача зобов`язано сплатити пеню за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності у сумі 233 301,01 грн.

Не погодившись із указаним податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду з позовом у цій справі.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що у межах спірних правовідносин позивачем допущено порушення частини 2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», оскільки надходження валютної виручки на відповідний валютний рахунок позивача відбулось після спливу граничного строку надходження валютної виручки.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції, оскільки вони знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи та виходить з такого.

Відповідно до підпункту 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України (далі - ПК України) контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Закон України "Про валюту та валютні операції" від 21 червня 2018 року № 2473-VIII (далі - Закон № 2473-VIII) визначає правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства.

Частиною першою статті 3 Закону № 2473-VIII встановлено, що відносини, які виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Відповідно до частини четвертої статті 11 Закону № 2473-VIII органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.

Приписами частини четвертої статті 13 Закону № 2473-VIII передбачено, що за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.

Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, приймає рішення про видачу чи відмову у видачі зазначеного висновку протягом десяти робочих днів з дня отримання відповідної заяви. Інформація про виданий висновок оприлюднюється на офіційному вебсайті цього органу не пізніше наступного робочого дня після видачі висновку.

Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, протягом п`яти робочих днів з дня видачі висновку, зазначеного в абзаці першому цієї частини, інформує Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, про видачу такого висновку.

Порядок видачі висновку, у тому числі перелік документів, які подаються для видачі висновку, підстави для відмови у видачі висновку або залишення документів без розгляду, включаючи перелік товарів, за якими документи для видачі висновку підлягають залишенню без розгляду, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Видача висновку здійснюється безоплатно.

Частинами п`ятою, шостою цієї статті Закону № 2473-VIII передбачено, що Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.

Згідно з частиною дев`ятою статті 11 Закону № 2473-VIII органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.

За змістом частини десятої статті 11 Закону № 2473-VIII у разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 12 Закону № 2473-VIII Національний банк України за наявності ознак нестійкого фінансового стану банківської системи, погіршення стану платіжного балансу України, виникнення обставин, що загрожують стабільності банківської та (або) фінансової системи держави, має право запровадити встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

За приписами частин першої, третьої, п`ятої, восьмої статті 13 Закону № 2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Підстави звільнення суб`єкта господарювання від застосування санкцій за порушення приписів Закону України № 2473-VIII визначені частинами шостою, сьомою статті 13 Закону та передбачають, що у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

У разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Відповідно до статей 6, 7, 7-1, 15, 28, 30, 33, 44, 45, 46, 48, 56, 71 Закону України "Про Національний банк України", статті 99 Конституції України, статей 2, 6, 9, 12, 13, 16 Закону України "Про валюту і валютні операції", Правління Національного банку України Постановою № 5 від 02.01.2019, затвердило Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті (далі - Положення № 5).

Пунктом 1 встановлено, що це Положення визначає заходи захисту, запроваджені Національним банком України, порядок їх застосування (порядок здійснення валютних операцій в умовах запроваджених цим Положенням заходів захисту), а також порядок здійснення окремих операцій в іноземній валюті.

Згідно із пунктом 21 та пунктом 23 Положення № 5 граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного пунктом 21 розділу II цього Положення, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення, у повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в Україні в банку.

Суд ураховує, що позивач фактично не заперечує встановлені перевіркою обставини порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності, а відтак у контролюючого органу були правові підстави для нарахування пені.

Доводи позивача про неправомірність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, оскільки пеня, нарахована відповідачем, є різновидом пені, передбаченої підпунктом 14.1.161 статті 14 ПК України, тому застосування такого виду пені підпадає під заборони, встановлені ПК України, не приймаються судом, оскільки ґрунтуються на невірному тлумаченні норм чинного законодавства.

Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Натомість, Закон України «Про валюту і валютні операції» визначає правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства, а отже є спеціальним у спірних правовідносинах.

Більш того, частинами першою - третьою статті 3 Закону України «Про валюту і валютні операції» передбачено, що відносини, які виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду регулюються виключно цим Законом. Зміна положень цього Закону здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону. Зміна положень цього Закону може здійснюватися виключно окремими законами про внесення змін до цього Закону.

У разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону, застосовуються положення цього Закону.

До Закону №2473-VIII не вносились зміни, які б дозволяли не застосовувати пеню (звільняли від застосування пені) за порушення строку розрахунків в іноземній валюті у період дії воєнного стану.

Крім того, у постанові Верховного суду від 23.07.2024 у справі №240/25642/22 зазначено, що питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду регулюються виключно Законом України «Про валюту і валютні операції». При цьому Судова палата зазначила, що хоча положення Закону №2473Л/ІІІ не врегульовано процедуру прийняття рішення про нарахування пені, як виду адміністративно - господарської санкції за порушення строків проведення розрахунків в іноземній валюті, а такий порядок унормований положеннями Податкового кодексу України, проте це не означає, що правовідносини у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду стають частиною законодавства щодо справляння податків і зборів та на них розповсюджуються всі положення Податкового Кодексу України.

Підстави для ототожнення пені, яка застосовується у податкових правовідносинах, із пенею, яка застосовується у сфері валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду (за порушення строків надходження валютної виручки за операціями з експорту та імпорту товарів, відповідальність за яке встановлено статтею 13 Закону №2473-VІІІ), на думку Суду, відсутні.

Стосовно посилання позивача на форс-мажорні обставини колегія суддів зазначає таке.

За змістом частини 6 статті 13 Закону № 2473-VIII підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Згідно із частиною 1 статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи, але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженою нею регіональними торгово-промисловими палатам, або уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту) є підставою для подовження законодавчо встановлених термінів (строків) розрахунків на період дії форс-мажорних обставин та підставою для ненарахування пені на період дії форс-мажорних обставин.

Порядок засвідчення форс-мажорних обставин деталізовано в розділі 6 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 18 грудня 2014 року № 44(5).

Відповідно до пункту 3.3 вказаного Регламенту сертифікат (в певних договорах, законодавчих і нормативних актах згадується також як висновок, довідка, підтвердження) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (далі - сертифікат) - документ встановленої ТПП України форми, який засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом.

Отже, лист Торгово-промислової палати України від 28 лютого 2022 року № 2024/02.0-7.1 не відповідає правилам засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), які містяться у зазначених нормативних актах, оскільки форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) мають засвідчуватися відповідним сертифікатом. Разом з тим, такий лист також не є документом, який був виданий за зверненням відповідного суб`єкта, для якого настали певні форс-мажорні обставини.

Колегія суддів звертає увагу на усталену практику Верховного Суду, що вказаний лист має загальний інформаційний характер та не може безумовно застосовуватися в кожному конкретному випадку без доведення причинно-наслідкового зв`язку, тоді як наявність форс-мажорних обставин у конкретному випадку має підтверджуватися відповідним сертифікатом, який має іншу юридичну силу в контексті підтвердження обставин непереборної сили.

Так, Закон № 2473-VIIІ вимагає для підтвердження факту настання форс-мажорних обставин саме сертифікат (довідку), в якому буде зазначено не тільки про наявність самих по собі обстави непереборної сили, але і те, що такі обставини є форс-мажорними саме для конкретного випадку (договору, зобов`язання, операції). Подання такого сертифікату є обов`язковою умовою для зупинення перебігу граничних строків розрахунків.

Такі висновки сформовано Верховним Судом у постановах від 22 травня 2024 року у справі № 620/14203/23, від 15 серпня 2024 року у справі № 580/4079/23.

Відповідного сертифікату позивач ні під час перевірки, ні під час оскарження спірного податкового повідомлення-рішення в судовому порядку не надав.

Колегія суддів також ураховує висновки Верховного Суду у подібних спірних правовідносинах, сформовані у постанові від 23 липня 2024 року у справа № 240/25642/22, згідно з якими введення воєнного стану в Україні не можна розцінювати як форс-мажорну обставину для неперерахування контрагентом - нерезидентом на рахунки позивача коштів за поставлений товар в межах зовнішньоекономічних контрактів.

Крім того, колегія суддів зазначає, що судовою палатою з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду 27.02.2025 розглянуто справу №520/2941/24, в якій Суд зазначив, що питання зупинення нарахування пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин урегульовано спеціальним Законом України «Про валюту і валютні операції», відповідно на ці правовідносини не розповсюджуються положення підпункту 112.8.9 пункту 112 статті 112 ПК України, за аналогією з положеннями абзацу 11 пункту 52-1 та підпункту 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, про що зазначено у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 23.07.2024 (справа № 240/25642/22).

З огляду на викладене, а також зважаючи на те, що обставини виявленого в ході перевірки порушення позивачем не заперечувались та не спростовувались, доказів наявності висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, про продовження строків розрахунку в іноземній валюті по контракту ані до перевірки, ані до суду надано не було, як не було надано і сертифікату про форс-мажорні обставини, нарахування позивачу пені спірним податковим повідомленням-рішенням є правомірним.

Розмір пені в сумі 233 301,01 грн згідно з оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням не є спірним.

З урахуванням наведеного правового регулювання, встановлених обставин у справі та висновків Верховного Суду, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оспорюване рішення податкового органу про застосування до позивача пені за порушення строків розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності прийняте відповідачем на підставі, у межах та у спосіб, що передбачений законодавством України, відповідає критеріям, визначених частиною другою статті 2 КАС України, що, в свою чергу, свідчить про відсутність правових підстав для його скасування.

Доводи апеляційної скарги є безпідставними, спростовуються наведеним вище та не впливають на правомірність висновків суду першої інстанції.

Суд першої інстанції надав оцінку усім обставинам справи, котрі мають юридичне значення для правильного вирішення спору та дослідив усі аргументи сторін, які здатні вплинути на результат вирішення спору.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги, не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Ураховуючи положення статті 139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат зі сплати судового збору відсутні.

Керуючись статтями 139, 242, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВЕК-УКРАЇНА» залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.04.2025 у справі № 520/815/25 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Я.В. П`янова
Судді О.В. Присяжнюк В.Б. Русанова