Справа № 280/7972/24
Суддя: Іванов С.М.
Дата ухвалення: 2025-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

25 вересня 2025 року м. Дніпросправа № 280/7972/24

Головуючий суддя І інстанції Прасов О.О.

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Іванова С.М. (доповідач),

суддів: Чередниченка В.Є., Чепурнова Д.В.,

за участю секретаря судового засідання Корсун Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Дніпрі в режимі відеоконференції апеляційні скарги Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків та Товариства з обмеженою відповідальністю «Профіт-Агрітрейд» на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 17.12.2024 року в адміністративній справі №280/7972/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Профіт-Агрітрейд» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Профіт-Агрітрейд» звернулось до суду з позовом до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 31.05.2024 за №508/32-00-51-03-03.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 17.12.2024 року адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Профіт-Агрітрейд» було задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків №508/32-00-51-03-03 від 31.05.2024 у частині застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОФІТ-АГРІТРЕЙД" за платежем «ПОДАТОК НА ДОДАНУ ВАРТІСТЬ із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) )» штрафу у сумі 33333 грн. 30 коп.

В іншій частині позовної заяви було відмовлено.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків, звернулось з апеляційною скаргою, в якій просило скасувати вищезазначене рішення, як незаконне та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні адміністративного позову в повному обсязі.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що з огляду на несвоєчасну реєстрацію позивачем розрахунків коригування до податкових накладних, спірне податкове повідомлення-рішення є правомірним та скасуванню не підлягає.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Профіт-Агрітрейд», також не погодившись з рішенням суду першої інстанції, звернулось з апеляційною скаргою, в якій просило скасувати вищезазначене рішення, як незаконне та прийняти нову постанову про задоволення адміністративного позову в повному обсязі.

Апеляційна скарга обґрунтована посиланням на те, що позивач направляв розрахунки коригування на реєстрацію або у день їх отримання від контрагентів або протягом декількох днів з такої дати, хоча строк реєстрації складає 15 календарних днів. Вказано, що штрафні санкції відносно розрахунку коригування від 05.10.2022 №1 за прострочення реєстрації у 1 день є незастосовними з огляду на загальновідомі обставини непереборної сили.

Представник відповідача в судовому засіданні просив задовольнити вимоги апеляційної скарги на підставах, що в ній зазначені, та скасувати рішення суду першої інстанції і прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Заперечував відносно задоволення апеляційної скарги позивача.

Представник позивача в судовому засіданні просив задовольнити вимоги апеляційної скарги на підставах, що в ній зазначені, та скасувати рішення суду першої інстанції і прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі. Заперечував відносно задоволення апеляційної скарги відповідача.

Заслухавши учасників справи, перевіривши матеріали справи, оцінивши доводи апеляційних скарг та правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права в межах доводів останніх, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга відповідача не підлягає задоволенню, а апеляційна скарга позивача підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Як було встановлено судом першої інстанції, 30.04.2024 Східним МУ ДПС по РВПП проведена камеральна перевірка щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ "ПРОФІТ-АГРІТРЕЙД" (код за ), за результатами якої складено Акт №452/32-00-51-03-03/41381909 від 30.04.2024 (надалі Акт камеральної перевірки №452/32-00-51-03-03/41381909 від 30.04.2024).

В Акті камеральної перевірки №452/32-00-51-03-03/41381909 від 30.04.2024 зазначено, що ТОВ "ПРОФІТ-АГРІТРЕЙД" (код за ) в порушення вимог пунктів 201.1, 201.10 статті 201, пункту 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України (зі змінами та доповненнями) не дотримано законодавчо визначені граничні терміни реєстрації в ЄРПН розрахунків коригування до податкових накладних (Таблиця 1).

На дату акту перевірки ТОВ "ПРОФІТ-АГРІТРЕЙД" заяву про відсутність можливості виконання податкових обов`язків до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків не надавало. Обставини, які звільняють від відповідальності або пом`якшують відповідальність за вчинення податкових правопорушень (за наявності): відсутні, так як платник податку обізнаний із порядком та строками реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, адже вони чітко визначені в Податковому кодексі та знаходяться у вільному доступі. ІІІ. Висновок: Дані камеральної перевірки свідчать про порушення граничних термінів реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, встановлених пунктами 201.1, 201.10 статті 201, пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України (зі змінами та доповненнями).

Результатом розгляду контролюючим органом Акту перевірки №452/32-00-51-03-03/41381909 від 30.04.2024 стало прийняття 31.05.2024 відносно ТОВ "ПРОФІТ-АГРІТРЕЙД" податкового повідомлення-рішення №508/32-00-51-03-03, яким до ТОВ "ПРОФІТ-АГРІТРЕЙД" за платежем «ПОДАТОК НА ДОДАНУ ВАРТІСТЬ із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) )» за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних застосовано штраф у сумі 105144 грн. 51 коп.

Позивач не погоджуючись з вказаним податковим повідомленням-рішенням, звернувся з відповідним позовом до суду.

Вирішуючи спір між сторонами та частково задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що податкове повідомлення-рішення №508/32-00-51-03-03 від 31.05.2024 у частині застосування штрафу у сумі 33333 грн. 30 коп. прийнято контролюючим органом не обґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, не розсудливо, а отже є не правомірним і підлягає скасуванню на вказану суму.

Суд апеляційної інстанції при перегляді справи в апеляційному порядку виходить з наступного.

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом (п. 201.10 ст. 201 ПК України).

З урахуванням викладеного, в період існування спірних правовідносин ПК України передбачений обов`язок платників податку на додану вартість забезпечити своєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Аналіз наведеної норми ПК України свідчить, що податкове правопорушення за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної є вчиненим із моменту закінчення граничного терміну реєстрації податкової накладної, передбаченої пунктом 201.10 статті 201 ПК України. Строк затримки реєстрації має правове значення для визначення розміру штрафної санкції, а не для його кваліфікації.

Так, відповідно до пункту 89 підрозділу 2 розділу XX ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Відповідальність за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних за процедурними строками, передбаченими пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX ПК України, визначається приписами пункту 90 цього підрозділу.

Зазначеною нормою передбачено, що тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі:

2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів".

Аналізуючи зазначені положення, механіка правового регулювання, яка передбачена у пунктах 89, 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України перебуває у нерозривній єдності. Зокрема, такий висновок підтверджується взаємними відсильними нормами. Понад те, пункт 90 передбачає окремий склад податкового правопорушення, оскільки фінансова відповідальність визначається за порушення процедурних правил сформованих у пункті 89, які не є тотожними за своїм темпоральним змістом приписам пунктом 201.10 статті 201 ПК України.

Правовий механізм аналізованих норм права вказує на те, що пункт 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України визначає відповідальність за недотримання процедурних положень пункту 89 цього підрозділу, тоді як пункт 120-1.1 ст. 120-1 цього Кодексу визначає відповідальність за порушення процедурних вимог пункту 201.10 статті 201 ПК України. Санкційні норми, що діяли "до" та "після" набрання чинності Законом № 2876-ІX передбачають відповідальність за нетотожні склади податкових правопорушень.

Вказані правові висновки також відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній в постанові від 26.02.2025 року по справі №200/4768/23, що враховується судом апеляційної інстанції, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.

Як свідчать встановлені обставини справи, штрафні санкції у розмірі 105144,51 грн. були нараховані відповідачем з огляду на висновки останнього щодо несвоєчасної реєстрації позивачем розрахунків коригування від 22.01.2020 року № 24, від 22.02.2022 № 1, від 31.07.2022 № 2, від 31.07.2022 №1, від 05.10.2022 № 1, від 17.10.2022 № 1, від 22.11.2022 № 1, від 13.07.2023 № 3, від 28.07.2023 № 4, від 28.03.2023 № 1, від 28.03.2023 № 2..

Колегія суддів апеляційного суд зазначає, що в силу приписів статті 201 Податкового кодексу України строк реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику становить 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Як видно з розрахунків коригування від 22.01.2020 року № 24, від 22.02.2022 № 1, від 31.07.2022 № 2, від 31.07.2022 №1, від 17.10.2022 № 1, від 22.11.2022 № 1, від 13.07.2023 № 3, від 28.07.2023 № 4, від 28.03.2023 № 1, від 28.03.2023 № 2, останні були складені на зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, а тому в силу вищенаведених правових приписів строк їх реєстрації становить 15 днів з дня їх отримання позивачем.

З матеріалів справи видно, що наведені розрахунки коригування до податкових накладних були зареєстровані позивачем протягом п`ятнадцятиденного строку з дня їх отримання, що підтверджується наданими позивачем копіями документів (а.с. 54 90).

Отже, виходячи з наведених обставин справи, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку щодо протиправності нарахування штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію наведених розрахунків коригування, розмір яких відповідно до даних розрахунку штрафу до спірного податкового повідомлення-рішення становить 103 383.56 грн.

Що стосується правомірності нарахування штрафних санкцій у розмірі 1760.95 грн., то колегія суддів апеляційного суду зазначає наступне.

Як видно з матеріалів справи, розрахунок коригування від 05.10.2022 року № 1 був отриманий позивачем 05.10.2022 року.

Наведеним розрахунком коригування, зменшено розмір обсягу постачання без урахування ПДВ на суму 2415789.00 грн. та зменшено суму ПДВ на суму 338210.46 грн.

Поряд з вказаним, в графі 2 наведеного розрахунку коригування зазначено, що обсяг постачання без урахування ПДВ становить 2290006.92 грн., а сума ПДВ становить 320600.96 грн.

Відтак, оскільки наведеним розрахунком коригування зменшено суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, то відповідно строк її реєстрації становить 15 календарних днів з дня отримання.

З матеріалів справи видно, що наведений розрахунок коригування було отримано позивачем 05.10.2022, а зареєстровано 01.11.2022, тобто з порушенням наведеного строку.

Позивач в апеляційній скарзі зазначає, що реєстрація розрахунку коригування від 05.10.2022 №1 у строки визначені п.201.10 ПКУ була технічно неможлива, з огляду на реальну загрозу протягом 31.10.2022 життю та здоров`ю співробітників позивача, а також відключення електроенергії. Означене виключає застосування до позивача штрафних санкції, що прямо передбачено положеннями пп.112.8.9 Податкового кодексу України.

Однак, позивачем не було надано до суду доказів неможливості реєстрації наведеного розрахунку коригування протягом п`ятнадцятиденного строку з дня його отримання, що в свою чергу виключає можливість застосування до спірних правовідносин ст. 112 Податкового кодексу України.

Відтак, штрафні санкції у розмірі 1760.95 грн. за несвоєчасну реєстрацію розрахунку коригування від 05.10.2022 року № 1 були нараховані правомірно.

Також, позивачем заявлено клопотання про стягнення з відповідача витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 19008.00 грн.

Статтею 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат пов`язаних з розглядом справи, належать, в тому числі, витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до частини другої статті 134 КАС України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

За змістом частини третьої статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Відповідно до частини четвертої статті 134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Частиною п`ятою статті 134 КАС України визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

За положеннями статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Аналіз вищенаведених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України», від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України», від 30 березня 2004 року у справі «Меріт проти України», заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Колегія суддів зазначає, що на підтвердження витрат, понесених на професійну правничу допомогу, мають бути надані договір про надання правничої допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правничу допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування останніх.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17.09.2019 року у справі № 810/3806/18, що враховується судом апеляційної інстанції, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.

Як видно з матеріалів справи, на підтвердження понесених витрат на правничу допомогу в суді апеляційної інстанції позивачем до суду було надано акт приймання-передачі послуг від 10.03.2025 року № 27, платіжну інструкцію від 13.03.2025 № ПА0.

Відповідно до акту приймання-передачі послуг від 10.03.2025 року № 27, АО «КМ Партнери» було надано позивачу наступні послуги: підготовка апеляційної скарги, кількість затраченого часу 3 години, вартість 15840.00 грн., ПДВ 3168.00 грн.

Відповідно до платіжної інструкції від 13.03.2025 № ПА0, позивачем було сплачено плату за юридичні послуги у розмірі 57600.00 грн.

Перевіривши зміст наведених документів, колегія суддів апеляційного суду зазначає, що заявлені до відшкодування витрати на професійну правничу допомогу за вказані послуги вартістю 19008.00 грн. є неспівмірними зі складністю справи та обсягом наданих адвокатом послуг позивачу, з урахуванням часу, витраченого адвокатом на виконання відповідних робіт (послуг), а тому розмір витрат на правничу допомогу, який підлягає відшкодуванню позивачу за час розгляду справи в суді апеляційної інстанції у співмірності до наданих послуг, на переконання колегії суддів, становить 2500.00 грн.

З огляду на викладене, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що апеляційна скарга відповідача не підлягає задоволенню, а апеляційна скарга позивача підлягає частковому задоволенню, а рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про часткове задоволення адміністративного позову.

Вирішуючи питання щодо розрахунку судового збору, колегія суддів виходить з приписів ст. 139 КАС України.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, ст. 315, ст. 317 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Профіт-Агрітрейд» - задовольнити частково.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 17.12.2024 року в адміністративній справі №280/7972/24 скасувати та прийняти нову постанову.

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Профіт-Агрітрейд» - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 31.05.2024 за №508/32-00-51-03-03 в частині нарахування штрафних санкцій у розмірі 103 383.56 грн.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Профіт-Агрітрейд» сплачений судовий збір за подання адміністративного позову у розмірі 3028.00 грн. та за подання апеляційної скарги у розмірі 4542.00 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Профіт-Агрітрейд» понесені витрати на правничу допомогу у розмірі 2500.00 грн.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя С.М. Іванов

суддя В.Є. Чередниченко

суддя Д.В. Чепурнов