Справа № 200/4905/25
Суддя: Голуб В.А.
Дата ухвалення: 2025-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 жовтня 2025 року Справа№200/4905/25

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Голуб В.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (в письмовому провадженні) справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, Покровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправним та скасування наказу від 23 червня 2025 року № 337, -

В С Т А Н О В И В:

До Донецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправним та скасування наказу від 23 червня 2025 року № 337.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що за результатами проведеного службового розслідування його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за фактом незадовільних знань тактико-технічних характеристик АКС-74У. Водночас, позивач наголошує, що висновок за результатом проведеного службового розслідування не містить інформації про дату та місяць його складання. Поряд з цим, позивач зауважує, що комісією під час службового розслідування не встановлено чи мав місце дисциплінарний проступок; в матеріалах розслідування відсутні дані про склад проступку та не вказано, які норми посадових обов`язків були порушені; при визначенні виду дисциплінарного стягнення не враховано тяжкість проступку; відповідачем оголошено догану без попереднього накладення такого стягнення, під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією не було в повній мірі з`ясовано всіх обставин події, під час якого встановлено порушення службової дисципліни, та як наслідок, здійснено висновок, який не відповідає обставинам, а тому і наявності правових підстав для реалізації дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани. З огляду на вищевказане, позивач просить суд визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 23 червня 2025 року № 337 «Про порушення службової дисципліни дільничним офіцером поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділення поліції № 2 Покровського районного управління Головного управління Національної поліції в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 та його покарання», а саме дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани.

Представником Головного управління Національної поліції в Донецькій області до суду надано відзив на позов. В обґрунтування незгоди з позовом зауважує, що наказом Покровського РУП ГУНП в Донецькій області від 17.06.2025 № 322 було призначено службове розслідування за фактом надходження рапорту начальника сектору адміністративної практики Покровського РУП ГУНП в Донецькій області капітана поліції Є. Безсуднова, зокрема про те, що при проведенні інструктажу з особовим складом, який заступав для несення служби, дільничний офіцер поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділення поліції № 2 Покровського РУП капітан поліції ОСОБА_2 показав незадовільні знання з ТТХ АКС-74У. Отже, на підставі наявних матеріалів службового розслідування дисциплінарною комісією було прийнято рішення про наявність складу дисциплінарного проступку в діянні позивача, що зокрема підтверджується поясненнями, зібраними в ході службового розслідування. Не спростовує наявність складу дисциплінарного проступку в діянні позивача і відеофайл, який доданий позивачем до позову. З огляду на вказане, відповідач вважає, що наказ від 23 червня 2025 року № 337 є правомірним, а тому вимоги позивача не підлягають задоволенню. Також представник відповідача звертає увагу, що взагалі не існує такого наказу ГУНП в Донецькій області № 337 від 23.06.2025. Позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення зауваження наказом саме Покровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області.

Представником Покровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області відзив до суду не було надано.

07 липня 2025 року суд виніс ухвалу, якою прийняв до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправним та скасування наказу від 23 червня 2025 року № 337 та відкрив провадження по справі № 200/4905/25. Розгляд адміністративної справи вирішив здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвалою від 28 липня 2025 року суд задовольнив клопотання представника Головного управління Національної поліції в Донецькій області про залучення в якості другого відповідача Покровське районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області. Залучив в якості другого відповідача Покровське районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області.

Ухвалою від 02 жовтня 2025 року суд відмовив у задоволенні клопотання позивача про виклик свідка в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, Покровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправним та скасування наказу від 23 червня 2025 року № 337.

За приписами частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення сторін.

Разом з тим, суд зазначає, що Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації в Україні введено воєнний стан із 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

В подальшому дію воєнного стану було продовжено, та станом на день винесення рішення він діє.

З огляду на введення на території України воєнного стану, справа розглянута судом протягом розумного строку.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Позивач, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проходить службу на посаді дільничного офіцеру поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Покровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області.

Суд зазначає, що відповідно до рапорту начальника сектору адміністративної практики Покровського РУП ГУНП в Донецькій області капітана поліції Є. Безсуднова, ним спільно з працівником тренінгового центру ГУНП в Донецькій області було проведено інструктаж з особовим складом, який заступав для несення служби. Під час інструктажу показав незадовільні знання тактико-технічних характеристики АКС-74У дільничний офіцер поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Покровського РУП капітан поліції ОСОБА_1 .

На підставі вказаного рапорту наказом Покровського РУП ГУНП в Донецькій області від 17 червня 2025 року № 322 призначено проведення службового розслідування для перевірки фактів, що зазначені у рапорті.

В рамках проведеного службового розслідування інспектором тренінгового центру Головного управління Національної поліції в Донецькій області сержантом поліції Д. Чайкою було подано рапорт, відповідно до якого ОСОБА_1 під час перевірки знань особового складу показав незадовільні знання тактико-технічних характеристик АКС-74У.

Крім того, пояснення були надані ОСОБА_3 , у яких зазначено, що під час проведення інструктажу ним разом з ОСОБА_4 було виявлено, що ОСОБА_1 показав незадовільні знання тактико-технічних характеристики АКС-74У.

Як вбачається з пояснень позивача, наданих в ході службового розслідування, під час інструктажу він дійсно не назвав всіх частин АКС-74У. Водночас звернув увагу, що нормами чинного законодавства не передбачено обов`язку знати напам`ять тактико-технічні характеристики.

За результатами проведеного службового розслідування було складено висновок від 22 червня 2025 року, відповідно до якого ??за порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", незадовільних знань тактико-технічних характеристик АКС-74У визначено, що підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності дільничний офіцер поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області капітан поліції ОСОБА_2 та запропоновано оголосити йому догану.

Наказом Покровського РУП ГУНП в Донецькій області від 23 червня 2025 року № 337 за порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", незадовільних знань тактико-технічних характеристик АКС-74У, дільничному офіцеру поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області капітану поліції ОСОБА_1 оголошено догану.

Вважаючи протиправним наказ від 23 червня 2025 року № 337, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

За приписами статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 1 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон № 580) Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно зі статтею 17 Закону № 580 поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Статтею 19 Закону № 580 визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України".

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі Статут).

Цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Статтею 1 Статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону № 580, зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Поліцейський перебуває під захистом держави. Права поліцейського та порядок їх реалізації з урахуванням особливостей служби в поліції визначаються Конституцією та законами України.

Обмеження прав поліцейського не допускається, крім випадків, визначених законом.

Розділ III Статуту регламентує дисциплінарні стягнення та відповідальність поліцейського.

Відповідно до статті 11 Статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Статуту).

Згідно зі статтею 13 Статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Відповідно до статті 14 Статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Так, суд зауважує, що аналізуючи вищевикладене норми, суд доходить висновку, що службове розслідування може бути призначено на підставі рапорту, як і було призначено відносно позивача.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

До складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет.

Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.

Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право:

1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи;

3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

За рішенням керівника, який призначив службове розслідування, розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні. У такому разі поліцейський, який притягається до відповідальності, у письмовій формі не пізніше ніж за три дні повідомляється про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку (стаття 15 Статуту).

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Суд зауважує, що службове розслідування за фактом порушення позивачем службової дисципліни проведено у строк, визначений законодавством.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (стаття 16 Статуту).

Стаття 18 Статуту визначає правові засади забезпечення поліцейському права на захист.

Під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Суд зауважує, що у встановленому порядку позивачем було надано пояснення.

З результатами проведення службового розслідування складається висновок, у якому зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

2) підстава для призначення службового розслідування;

3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;

5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Суд зазначає, що як вбачається з матеріалів справи, а саме відеозапису проведеного інструктажу, пояснень позивача, наданих в ході проведення службового розслідування, а також пояснень ОСОБА_5 та ОСОБА_6 позивачем дійсно не було надано повної відповіді на питання щодо складових частин АКС-74У.

При цьому, відповідно до листа Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 23.04.2025 № 1532/05/12-2025 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області надійшов лист від Департаменту кадрового забезпечення Національної поліції України від 10.04.2025 № 53304-2025 «Про окремі питання організації службової підготовки поліцейських» (вх. ГУНП від 10.04.2025 № 2246 еп), про те, що останнім часом в органах та підрозділах Національної поліції України збільшилася кількість фактів порушення поліцейськими заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю під час її отримання та здачі до чергової частини. Тому з метою профілактики та недопущення в подальшому таких випадків, запобігання загибелі, пораненням і травмуванням поліцейських та інших осіб при поводженні з вогнепальною зброєю, зокрема, відділам поліції необхідно організувати додаткові заняття у системі службової підготовки з вивчення підпорядкованим особовим складом: будови, призначення і тактико-технічних характеристик автоматичної зброї (АК - 74 та його модифікації).

Суд зазначає, що відповідно до Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, яка затверджена наказом Міністерства внутрішніх справ України № 70 від 01.02.2016, забезпечення особистої безпеки поліцейськими при поводженні зі зброєю є складовою частиною службової діяльності органів (закладів, установ) поліції і здійснюється під час, зокрема, вивчення матеріальної частини зброї, навчання правил та порядку її застосування і використання, заходів безпеки при поводженні зі зброєю і влучній стрільбі в закладах (установах) та за місцем служби в системі службової підготовки.

Поряд з цим, перевірка в поліцейських рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю відображається у внутрішній документації органу (закладу, установи) поліції та проводиться, зокрема, під час інструктажів поліцейських перед заступанням на службу, виконанням службових обов`язків з протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Посилання позивача на той факт, що в рамках службового розслідування не було встановлено чи мав місце дисциплінарний проступок, а також не встановлено обставини вчинення такого порушення суд вважає помилковим, адже з наявних в матеріалах справи доказів вбачається, що позивач дійсно не відповів в повному обсязі на питання інструктора з особистої безпеки Головного управління Національної поліції в Донецькій області. Більше того, позивач і сам це не заперечує.

В свою чергу, посилання позивача на те, що висновок за результатом проведеного службового розслідування не містить інформації про дату та місяць його складання також спростовано матеріалами справи, а саме у висновку зазначено, що він складений у м. Покровськ 22 червня 2025 року.

Суд зауважує, що службовим розслідуванням встановлено порушення позивачем п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, а саме обов`язок знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки, п.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позивачем дійсно порушено вищевказані приписи законодавства, адже незадовільні знання матеріальної частини зброї свідчать про неналежне виконання позивачем своїх службових обов`язків, що є підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності. Таким чином, суд погоджується з висновками службового розслідування.

Разом з тим, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка;

3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;

4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є:

1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння;

2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення;

3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього;

4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку;

5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Згідно з приписами статті 21 Статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Суд зазначає, що підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень є вчинення дій, що порушують службову дисципліну. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого керівник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, зокрема, в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

В свою чергу, адміністративний суд у силу вимог частини третьої статті 2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо.

Верховний Суд неодноразово у своїх рішеннях, зокрема, і у постанові від 18.04.2022 у справі № 540/186/20, звертав увагу, що адміністративний суд в силу вимог статті 2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо.

У постанові від 26.01.2022 у справі № 620/39721 Верховний Суд вказав, що стосовно правової оцінки правильності й обґрунтованості рішення про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності, то вона повинна фокусуватися насамперед на такому:

- чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України;

- чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення;

- чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення;

- чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Згідно з усталеною практикою Верховного Суду, обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення (постанови Верховного Суду від 01.04.2020 у справі № 806/647/15, від 21.01.2021 у справі № 826/4681/18, від 28.10.2021 у справі № 520/1578/2020, від 09.02.2022 у справі № 160/12290/20 та ін.)

У цій справі до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани в період воєнного стану.

Законом України «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану» від 15.03.2022 № 2123-IX Дисциплінарний статут доповнено розділом V такого змісту: «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану». Вказані зміни набрали чинності 01.05.2022.

Частиною першою статті 26 Дисциплінарного статуту визначено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

У разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею (частина перша статті 29 Дисциплінарного статуту).

За змістом частини другої статті 29 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Вказаною нормою встановлено правило, відповідно до якого за вчинення поліцейським кожного наступного дисциплінарного проступку неможливо застосувати таке саме або менш суворе дисциплінарне стягнення, якщо це прямо не передбачено цією нормою.

Іншими словами, згадана норма визначає, що дисциплінарне стягнення накладається в порядку зростання, а не застосовується послідовно.

Отже, повноваження керівника щодо обрання одного з видів дисциплінарного стягнення у період дії воєнного стану залишаються дискреційними, але з урахуванням особливості його застосування, визначеного у статті 29 Дисциплінарного статуту, зокрема, з дотриманням порядку зростання.

Слід також звернути увагу, що відповідно до довідки Управління кадрового забезпечення Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 18 липня 2025 року № 809/12/03-2025 позивач притягався до дисциплінарної відповідальності 14 разів. Більше того, наказом Покровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 18.06.2025 № 323 (ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення 18.06.2025) ОСОБА_1 оголошене «зауваження», строк дії дисциплінарного стягнення до 18.08.2025. Тобто на момент винесення спірного наказу відносно позивача вже діяло незняте в установленому порядку попереднє дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження, що саме по собі є обставиною, що обтяжує відповідальність поліцейського.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність порушень з боку відповідача Покровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області щодо порядку застосування дисциплінарного стягнення до позивача у період дії воєнного стану.

Слід зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010, заява № 4909/04, відповідно до п. 58 якого Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torijav.Spain) від 09.12.1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В силу ч. 1 ст. 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 3 ст. 90 КАС України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні позову.

Судові витрати не підлягають розподілу у зв`язку з відмовою у задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 2-17, 19, 20, 42-47, 55-60, 72-77, 90, 94-99, 122, 124-139, 143, 159-165, 168, 173, 192-196, 230, 241, 243, 245, 246, 250, 255, 293, 295, 297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (85302, Донецька область, Покровський район, м. Покровськ, вул. Мандрика, буд. 7, ), Покровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області (Донецька область, м. Добропілля, вул. Першотравнева, 52) про визнання протиправним та скасування наказу від 23 червня 2025 року № 337, - залишити без задоволення.

Повний текст рішення складено та підписано 02 жовтня 2025 року.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду

Суддя В.А. Голуб