Справа № 320/31608/24
Суддя: Оксененко Олег Миколайович
Дата ухвалення: 2025-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Оксененка О.М.,

суддів: Ганечко О.М.,

Кузьменка В.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2024 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства «Чернігівнафтопродукт» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

Приватне підприємство «Чернігівнафтопродукт» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Київській області, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Київській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 21.06.2024 № 27447.

- зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області виключити ПП «Чернігівнафтопродукт» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що оскаржуване рішення є протиправним, оскільки прийняте без належного врахування всіх обставин справи, необґрунтовано та за відсутності законних підстав для віднесення позивача до переліку ризикових підприємств.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2024 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправним та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Київській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 21.06.2024 року № 27447.

Зобов`язано Головне управління Державної податкової служби у Київській області виключити Приватне Підприємство «Чернігівнафтопродукт» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В апеляційній скарзі Головне управління Державної податкової служби у Київській області, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що контролюючим органом правомірно прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, у зв`язку з наявністю податкової інформації, що свідчить про ризиковість здійснення господарських операцій позивачем.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.07.2025 прийнято до провадження дану справу та призначено апеляційну скаргу до розгляду в порядку письмового провадження з 26 серпня 2025 року.

У силу вимог частини першої статті 309 КАС України апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження, а апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції - протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

Частиною другою наведеної статті передбачено, що у виняткових випадках апеляційний суд за клопотанням сторони та з урахуванням особливостей розгляду справи може продовжити строк розгляду справи, але не більш як на п`ятнадцять днів, про що постановляє ухвалу.

Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги, згідно норм ст. 309 КАС України.

Згідно п.3 частини першої ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) також у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, з електронного кабінету платника податків Приватне підприємство «Чернігівнафтопродукт» стало відомо про Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Київській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 08.12.2023 № 66253.

На виконання вищезазначених норм, ПП «Чернігівнафтопродукт» до комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС у Київській області були подані письмові пояснення про виключення платника податку з переліку платників на рішення про відповідність/невідповідність критеріям ризиковості платника податку від 08.12.2023 № 66253 разом з підтверджуючими документами.

12 червня 2024 року ПП «Чернігівнафтопродукт» направлено письмові пояснення про виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості по п.6 платника податку разом з підтверджуючими документами.

Однак, комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС у Київській області не враховано письмові пояснення позивача разом з додатками від 12.06.2024 року до яких долучено та прийнято рішення про відповідність ПП «Чернігівнафтопродукт» п.6 критеріям ризиковості платника податку від 21.06.2024 № 27447.

У рішенні комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС у Київській області про відповідність ТОВ «Чернігівнафтопродукт» критеріям ризиковості платника податку від 21.06.2024 №27447 зазначено, що позивач відповідає таким критеріям ризиковості платника податку, зокрема пункту 6 Критеріїв ризиковості платника податків - платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України (далі - Кодекс), з урахуванням вимог підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу.

Не погоджуючись з такими рішеннями та вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки відповідачем не доведено існування підстав для застосування до позивача положень пункту 6 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням підприємства до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Київській області про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 6 Додатку № 1 до Порядку № 1165 за № 27447 від 21.06.2024 року - є невмотивованим, необґрунтованим, непідтвердженим належними доказами, а тому є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Як наслідок, зобов`язання відповідача ГУ ДПС у Київській області виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права товариства.

Колегія суддів погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Так, механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі Порядок №1165).

Пунктом 2 Порядку №1165 передбачено, що терміни вживаються у такому значенні:

- автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної / розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації;

- критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик;

- ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а» або «б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а» або «б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній / розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно п. 5 даного Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 Порядку №1165 визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Згідно додатку №4 до вказаного Порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Тобто, Порядок № 1165 прямо передбачає можливість оскарження рішень про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості.

У відповідності до п. 7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Отже, підставами для зупинення реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування є наступна відповідність: платника податку - критеріям ризиковості платника податку; податкової накладної - критеріям ризиковості здійснення операції.

При цьому, у додатку №1 до Порядку №1165 визначено наступні критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1) платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2) платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3) платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4) платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5) платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6) платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7) платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8) у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній / розрахунку коригування.

Наведене свідчить про те, що чинним законодавством України чітко та однозначно визначено, що прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в ЄРПН, з абсолютною невідворотністю призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Як свідчать матеріали справи, комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС у Київській області не враховано письмові пояснення позивача разом з додатками від 12.06.2024 року до яких долучено та прийнято рішення про відповідність ПП «Чернігівнафтопродукт» п.6 критеріям ризиковості платника податку від 21.06.2024 № 27447.

Вказане рішення обгрунтовано тим, що позивач відповідає таким критеріям ризиковості платника податку, зокрема пункту 6 Критеріїв ризиковості платника податків - платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України (далі - Кодекс), з урахуванням вимог підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу.

Так, у відповідності до приписів п.69.1 ст.69 підрозділу 10 «Інші перехідні положення» Податкового Кодексу України, у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до п.1 Розділу ІІ Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, та переліків документів на підтвердження, затвердженого Наказом від 29.07.2022 №225 підставами неможливості виконання платниками податків юридичними особами та їх відокремленими підрозділами податкових обов`язків (у тому числі обов`язків податкових агентів) є в т.ч.:

1) втрата (знищення чи зіпсуття) первинних документів, комп`ютерного та іншого обладнання внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації;

2) неможливість використати чи вивезти документи, комп`ютерне та інше обладнання внаслідок ведення бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації;

3) використання чи вивезення документів, комп`ютерного або іншого обладнання пов`язане з ризиком для життя чи здоров`я посадової особи платника податків або неможливе у зв`язку з адміністративними перешкодами, встановленими органами влади;

4) загроза безпеці держави внаслідок можливого витоку інформації щодо обсягів та місць зберігання пального або спирту етилового та їх знищення надалі внаслідок складання та реєстрації акцизних накладних, та/або подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, та/або подання заявки на переміщення пального або спирту етилового транспортними засобами, що не є акцизними складами пересувними тощо (виключно в частині виконання визначених цим абзацом обов`язків).

5) відсутність у платника податків інших посадових осіб, уповноважених відповідно до законодавства України нараховувати, стягувати та вносити до бюджету податки, збори, а також вести бухгалтерський облік, складати та подавати податкову та фінансову звітність, відсутність можливості у власника призначити таких посадових осіб за умови відсутності у такого платника податків об`єктів оподаткування, або показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу, може бути пов`язана з такими обставинами:

посадова особа є одночасно одним із власників юридичної особи за умови, що відсутність такого співвласника (акціонера, учасника, засновника) унеможливлює прийняття рішення про призначення на постійній або тимчасовій основі іншої посадової особи, юридична особа заснована на власності окремої фізичної особи, яка одночасно є єдиною посадовою особою такої юридичної особи.

6) перебування (податкова адреса платника податків та фактичне знаходження/знаходження виробничих потужностей тощо) на території населеного пункту, у якому ведуться воєнні (бойові) дії, який знаходиться в оточенні (блокуванні) або тимчасово окупований збройними формуваннями Російської Федерації.

7) інші обставини непереборної сили, підтверджені документально.

З матеріалів справи вбачається, що саме втрата (знищення чи зіпсування) первинних документів, комп`ютерного та іншого обладнання внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації стала причиною неподання податкової звітності ПП «Чернігівнафтопродукт» до контролюючого органу.

Вищезазначений факт щодо втрати (знищення чи зіпсуття) первинних документів, комп`ютерного та іншого обладнання внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації стала причиною неподання податкової звітності ПП «Чернігівнафтопродукт» до контролюючого органу підтверджується листом ДСНС України у Чернігівській області, актом про пожежу та листом Чернігівської обласної прокуратури від 18.08.2022.

Зокрема, 24.02.2022, регулярними збройними силами РФ в результаті застосування танків, артилерійських систем залпового вогню та ракет невідомих систем було спричинено ураження по території будівлі ПП «Чернігівнафтопродукт», що розташовався за адресою м. Чернігів, вул. Мазепи, 59.

У результаті зазначеного обстрілу та пожежі яка виникла в наслідок обстрілу, були пошкоджені об?єкти, що знаходились на даній території, в т.ч. і зазначена адміністративна будівля ПП «Чернігівнафтопродукт».

Вищевказані обставини підтверджується позивачем наступними доказами: актом ГУ ДСНС України у Чернігівській області про пожежу від 19.07.2022, копією листа ГУ ДСНС України у Чернігівській області від 27.07.2022 № 13-06/3721 та листом Чернігівської обласної прокуратури від 18.08.2022.

По даному факту, ПП «Чернігівнафтопродукт» звернулось до правоохоронних органів, які долучили заяву Підприємства до матеріалів кримінального провадження №0000010 від 28.02.2022, у якому ПП «Чернігівнафтопродукт» визнано потерпілим.

У свою чергу, приміщення бухгалтерії ПП «Чернігівнафтопродукт» було повністю знищене (згоріло) разом з усіма первинними документами, офісною технікою та сервером. Також були знищені матеріальні цінності (товари) зреалізації яких підприємство планувало отримати прибуток та відповідно сплачувати податки (виконувати податковий обов?язок).

У результаті зазначеної пожежі на ПП «Чернігівнафтопродукт» було безповоротно пошкоджено (згоріло) наступне майно: паливно-мастильні матеріали, а саме:- бензин марки А-95, орієнтовна вартість 68,90 грн./кг., в кількості 63222 кг, на загальну вартість 4 355 995,80 грн.,бензин марки А-92 орієнтовна вартість 67,56 грн./кг., в кількості 144414 кг, на загальну вартість 9 756 609,84 грн., газ, орієнтовна вартість 57,50 грн./кг., в кількості 300086 кг, на загальну вартість 71 254 945,00 грн, дизельне пальне, орієнтовна вартість 69,20 грн./кг., в кількості 36004 кг, на загальну вартість 2 491 476,80 грн,оливи (мастила), орієнтовна вартість 63,90 грн./кг., в кількості 1824070 кг, на загальну вартість 16 558 073,00 грн, Сировина вуглеводнева, орієнтовна вартість 15 грн./кг., в кількості 1506770 кг, на зага- льну вартість 76 845 270 грн.

Окрім вищезазначеного, були знищені організаційно-правові документи, які не мають прямої вартісної оцінки, але мають важливе значення для діяльності підприємства, а саме:відомості по нарахуванню та виплаті за період 2021 - лютий 2022 року заробітної плати, табелі обліку робочого часу за період 2021 - лютий 2022 року, бухгалтерська звітність, договори з покупцями, договори з постачальниками за період 2021 - лютий 2022 року, банківські виписки, видаткові накладні, ТТН, прибуткові накладні, договори зберігання ППМ, реєстри складського обліку за період 2021 - лютий 2022 року, акти введення в експлуатацію та списання основних засобів, особові картки працівників, накладні на внутрішне переміщення, акти приймання-передачі ПММ, журнали надходження ПММ, паспорти якості, касові документи, акти виконаних робіт За період 2021 - лютий 2022 року та інші первинні бухгалтерські документи.

Загалом ПП «Чернігівнафтопродукт» нанесено матеріального збитку на суму приблизно - 227 262 370,44 грн.

Як наслідок, у зв?язку з втратою (повним знищенням) первинної документації, усіх електронних носіїв (в т.ч. серверу) з бухгалтерськими даними, а також великої кількості майна та товарів - ПП «Чернігівнафтопродукт» на даний час не має змоги виконувати податкові обов?язки, передбачені Кодексом або іншим законодавством (як в частині подання звітності так і в частині сплати податкових зобов?язань) оскільки ПП «Чернігівнафтопродукт» втрачені первинні документи, комп?ютерна техніка, що спри- чиняє неможливість виконання обов?язку в частині формування та подання звітності за період з лютого 2022 року та ПП «Чернігівнафтопродукт» втрачені (знищені) товари та інше майно що спричинило величезні майнові збитки та не отримання прибутку, що на даний час спричиняє неможливість виконання обов?язку вчастині сплати податкових зобов?язань аз період злютого 2022 року.

Підприємство тимчасово не виконує в повному обсязі обов?язок зі своєчасної реєстрації акцизних, податкових накладних та подання щоденних звітів залишків нафтопродуктів з метою уникнення загроз безпеці держави внаслідок можливого витоку інформації щодо обсягів та місць зберігання пального або спирту етилового та їх знищення надалі внаслідок складання та реєстрації акцизних накладних, та/або подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, та/або подання заявки на переміщення пального або спирту етилового транспортними засобами, що не є акцизними складами пересувними тощо

У подальшому, ПП «Чернігівнафтопродукт» звернулось із заявою в ГУ ДПС у Чернігівській області від 27.09.2022 відповідно до Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов?язків, визначених в підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу Х «Перехідні положення» Податкового кодексу України.

У свою чергу, ГУ ДПС у Чернігівській області від 16.11.2022 №112/25-01-04-03 по вищезазначеній заяві ПП «Чернігівнафтопродукт» - прийнято рішення про неможливість виконання платником податків свого податкового обов`язку.

Вказані обставини свідчать про те, що ПП «Чернігівнафтопродукт» не може належним чином виконувати свій обов`язок щодо подання звітності та відповідно визначення, декларування та сплати податкових зобов`язань, що підтверджується рішенням ГУ ДПС у Чернігівській області від 16.11.2022 №112/25-01-04-03 про неможливість виконання платником податків свого податкового обов`язку.

Враховуючи вищенаведене, під час винесення рішенні комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС у Київській області про відповідність ПП «Чернігівнафтопродукт» критеріям ризиковості платника податку від 21.06.2024 №27447 в якому зазначено, що позивач відповідає таким критеріям ризиковості платника податку: п.6 Критеріїв ризиковості платника податків прийнято без врахування доказів позивача щодо не можливості виконання своїх обов`язків щодо подання звітності та відповідно визначення, декларування та сплати податкових зобов`язань, зокрема акту ГУ ДСНС України у Чернігівській області про пожежу від 19.07.2022, листа ГУ ДСНС України у Чернігівській області від 27.07.2022 №13-06/3721, листа Чернігівської обласної прокуратури від 18.08.2022 та рішення про неможливість виконання платником податків свого податкового обов`язку ГУ ДПС у Чернігівській області від 16.11.2022 №112/25-01-04-03.

Однак, в оскаржуваному рішенні від 21.06.2024 №27447 відповідач не зазначив суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифікував конкретно чому по яким податкам і зборам ПП «Чернігівнафтопродукт» не подана звітність.

Отже, передбачений Порядком №1165 обов`язок щодо розшифрування, яка саме податкова інформація стала фактичною підставою для прийняття відповідних рішень, відповідачем у даному випадку виконано не було.

Таким чином, оскаржуване позивачем рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС у Київській області про відповідність ПП «Чернігівнафтопродукт» критеріям ризиковості платника податку від 21.06.2024 №27447 не містить належних обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 6 Критеріїв ризиковості платників податку, не зазначено яка саме звітність та саме за який період не подавалась позивачем.

У свою чергу, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 23.06.2022 у справі № 640/6130/20 дійшов до висновку, що аналіз приписів Порядку №1165 свідчить про те, що вказаним Порядком не передбачено право комісії регіонального рівня щодо розгляду питання про відповідність/невідповідність платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку самостійно ініціювати процедуру розгляду вказаного питання лише з підстав наявності певної податкової інформації, оскільки відповідно до пункту 6 Порядку №1165 виявлення обставин та/або отримання інформації може бути самостійною підставою лише для розгляду комісією регіонального рівня питання виключення платника податку з переліку платників, а не питання щодо включення його до такого переліку.

Верховний Суд у постановах від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20, від 05.01.2021 у справі № 640/10988/20 зауважив, що хоча затверджена Порядком №1165 форма рішення і не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1-8 критеріїв ризиковості платника податку, вказана обставина не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що оскаржуване рішення не містить достатнього обґрунтування підстав віднесення позивача до ризикових платників відповідно до пункту 6 Критеріїв ризиковості платників податку, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Положеннями пункту 6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, що спростовує посилання скаржника на відсутність підстав для зобов`язання виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Як наслідок, зобов`язання Головного управління Державної податкової служби у Київській області виключити Приватне Підприємство «Чернігівнафтопродукт» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку є належним і ефективним способом захисту порушеного права позивача, про що вірно відзначено судом першої інстанції.

Відтак, враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що зазначені позовні вимоги є такими, що підлягають до задоволення.

Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Інші доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки не впливають на висновки суду, викладені в оскаржуваному судовому рішенні.

За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, і доводи апелянта, викладені у скарзі, не свідчать про порушення судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.

Отже при ухваленні оскаржуваної постанови судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для її скасування.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242, 250, 308, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України суд,

УХВАЛИВ :

Апеляційні скарги Головного управління Державної податкової служби у Київській області залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2024 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та не підлягає касаційному оскарженню, відповідно до п. 2 частини п`ятої ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя О.М. Оксененко

Судді О.М. Ганечко

В.В. Кузьменко