Справа № 320/47096/24
Суддя: Кузьмишина Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

30 вересня 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Кузьмишиної О.М., суддів Грибан І.О. та Карпушової О.В., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, Шевченківського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправними рішення, дії, бездіяльності,

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2024 року позовну заяву повернуто позивачеві.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, позивач звернувся до Шостого апеляційного адміністративного суду із апеляційною скаргою.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувана ухвала суду першої інстанції прийнята 23 грудня 2024 року. Водночас, апеляційна скарга подана 05 лютого 2025 року, тобто з порушенням встановленого процесуальним законом строку для її подачі.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 лютого 2025 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовлено. Апеляційну скаргу залишено без руху та надано десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, шляхом подання суду апеляційної інстанції заяви про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції із зазначенням мотивованих підстав для поновлення строку.

Повідомлено апелянту, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

На виконання вимог ухвали ОСОБА_1 19.02.2025 подав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції.

Клопотання вмотивоване наступними підставами:

- позивач не був завчасно повідомлений про час і місце розгляду справи;

- справа розглядалася без його участі;

- позивач є учасником бойових дій, ветераном війни, потерпілою особою від злочину;

- позивач є внутрішньо переміщеною особою;

- позивачу не вдалося униктуни прямого негативного впливу повномасштабного вторгнення російської федерації.

Також в клопотанні апелянт стверджує, що про ухвалу суду першої інстанцї від 23.12.2024 дізнався з інтернет ресурсу Opendatabot лише 19.01.2025, на підтвердження чого надаються докази. Крім того, в обгрунутвання пропуску строку звернення до суду із апеляційною скаргою зазначає, що строк пропущений з поважних причин, оскільки апелянт знаходиться в евакуації, внаслідок контузії позбавлений можливості нормально рухатися (на підтвердження вказаних обставин до апеляційної скарги надає копію медичної картки стаціонарного хворого).

Суд з метою встановлення обставин, коли саме апелянт отримав оскаржувану ухвалу суду першої інстанції від 23.12.2024, процесуальною ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.02.2025 відклав вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 23 грудня у справі № 320/47096/24 до надходження матеріалів даної справи до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Витребував з Київського окружного адміністративного суду адміністративну справу № 320/47096/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, Шевченківського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправними рішення, дії, бездіяльності.

Зобов`язав Київський окружний адміністративний суд невідкладно направити матеріали адміністративної справи № 320/47096/24 до Шостого апеляційного адміністративного суду.

На виконання вимог ухвали, судова справ №320/47096/24 надійшла до суду апеляційної інстанції 25.09.2025, що підтверджується супровідниим листом від 23.09.2025 вих. №Ц01-17/14342.

Відповідно до матеріалів справи, доказів вручення судового рішення (ухвали суду від 23.12.2024 про повернення позовної заяви) у порядку статті 251 Кодексу адміністративного судочинства України матеріали справи не містять.

Розглянувши заявлене клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд вважає, що воно не підлягає задоволенню, виходячи із такого.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Таким чином, з наведеного вбачається, що строк звернення із апеляційною скаргою починає свій перебіг з дня проголошення судового рішення, а у разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, - з дня складення повного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувана ухвала прийнята та складена Київським окружним адміністративним судом 23.12.2024.

Таким чином, останнім днем на подання апеляційної скарги є 07.01.2025.

Водночас, за правилами частини другої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

За приписами частини третьої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Колегія суддів зазначає, що в матеріалах справи відсутні докази вручення апелянту оскажуваної ухвали Київського окружного адміністративного суду від 23.12.2024.

На думку суду, позивач мав можливість ознайомитися з текстом рішення суду від 23.12.2024 в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням: https://reyestr.court.gov.ua/Review/124049062.

Однак, колегія суддів зауважує, що у зв`язку із відсутністю в матеріалах справи доказів отримання позивачем оскаржуваної ухвали, строк звернення до суду апеляційної інстанції необхідно відраховувати з дати, коли позивач дізнався про оскаржувану ухвалу.

В даному випадку в матеріалах справи наявні докази того, що ОСОБА_1 ознайомився із повним текстом ухвали 19.01.2025 в інтернет ресурсі OpendataBot.

В свою чергу, останнім днем для подання апеляційної скарги по даній справі, з моменту отримання судового рішення, є 04.02.2025.

Однак до суду апеляційної інстанції ОСОБА_1 звернувся 05.02.2025, тобто з пропуском строку звернення, який передачений частиною другою статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Аналізуючи доводи, якими ОСОБА_1 доводить поважність причин пропуску строку звернення до суду, колегія суддів враховує, що норми Кодексу адміністративного судочинства України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Поняття «поважні причини пропуску процесуальних строків» є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що згідно з усталеної практики Верховного Суду, причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Відповідно до правових висновків, які викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.12.2024 № 990/303/24, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Обставини такого роду, якщо на них посилається особа, повинні бути підтверджені відповідними доказами.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від позивача унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Надаючи оцінку кожному із доводів, якими апелянт доводить поважність причин пропуску строку звернення до суду, судова колегія зазначає наступне.

Щодо того, що позивач не був завчасно повідомлений про час і місце розгялду справи, а справа розглядалася без його участі, суд зазначає, що відповідно до частини шостої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху або про повернення позовної заяви надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення. Копія позовної заяви залишається в суді.

Суд зазначає, що ухвала про повернення позовної заяви може бути постановлена без участі позивача, його представника або відповідача, оскільки це процесуальна дія, яка здійснюється суддею одноособово після перевірки відповідності позовної заяви встановленим законом вимогам.

Щодо доводів про те, що апелянт є внутрішньо переміщеною особою, колегія суддів зазначає, що на підтвердження вказаних обставин апелянт надав до суду довідку від 28.04.2022 №1805- про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи. Відповідно до вказаної довідки зареєстроване місце проживання ОСОБА_1 АДРЕСА_1 . Фактичне місце проживання/перебування - АДРЕСА_2 . Однак, суд звертає увагу, що апелянт не обґрунтовує, яким чином переїзд та проживання з м. Київ, отримання довідки внутрішньо переміщеної особи, позбавляли його можливості звернутися до суду з апеляційною скаргою протягом усього періоду пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Так, при подачі апеляційної скарги апелянт щодо цієї обставини зазначав та обгрунтував свою позицію тим, що відсутні електроенергія та не працює інтернет, що перешкоджало вчасній подачі апеляційної скраги.

З цього приводу колегія суддів зазначає, що апелянтаом не надано до суду жодних доказів, які б підверджували вищевказані обставини.

Також слід наголосити, що посилання скаржника на введення воєнного стану в якості об`єктивної перешкоди для своєчасної реалізації свого права на звернення до суду апеляційної інстанції із скаргою, колегія суддів оцінює критично, виходячи із такого.

Саме по собі введення воєнного стану на території України, безумовно, є поважною причиною пропуску процесуального строку, оскільки впливає на життєдіяльність в державі в цілому. Але між пропуском процесуального строку і обставинами воєнного стану повинен бути безпосередній, прямий, причинний зв`язок.

Крім того, саме по собі введення воєнного стану не є безумовною підставою для поновлення пропущеного строку за відсутності належних і допустимих доказів, що такий стан перешкоджав особі скористатися своїми правами. Тим більше, що в умовах воєнного стану суди свою роботу не зупиняють, що прямо передбачено статтею 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Також суд звертає увагу, що апелянт в своєму клопотанні про поновлення строку зазначає про позбавлення можливості рухатися внаслідок контузії. Однак, на підтвердження вказаних обставин не надає до суду для оцінки вищевказаних підстав щодо поновлення строку, жодних доказів, які б підтвердили вищевказані доводи. Щодо наданої медичної картки станціонарного хворого №1186, суд зазначає, що остання видана на ім`я ОСОБА_2 , а тому не приймається судом до уваги.

Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне підкреслити, що Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував на тому, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання (рішення від 18.10.2005 у справі «МШ «Голуб» проти України»).

Колегією суддів враховується, що причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.03.2021 у справі №160/6430/20.

На підставі наведеного, колегія суддів дійшла висновку, що скаржником не підтверджено належним чином підстави пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанціхю

Суд вказує, що учасники справи, зобов`язанні діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі, при оскарженні судових рішень в апеляційному порядку, у зв`язку з чим, будь-які зволікання останніх не свідчать про неухильне виконання покладених на нього обов`язків як учасника справи і намір добросовісної реалізації права на апеляційний перегляд справи.

Крім того, звернення до суду з апеляційної скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на апеляційне оскарження судового рішення, то реалізація цього права має відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями КАС України. Зловживання процесуальними правами у будь-якому випадку не допускається.

Разом з тим, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій, є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Як зазначалось вище, підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Таким чином, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

На підставі наведеного, враховуючи, що апелянтом не підтверджено належними доказами підстави пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою у даній справі, не обґрунтовано належним чином пропуск строку, колегія суддів приходить до висновку, що зазначені підстави пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали Київського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2024 року, в заяві про поновлення строку, є неповажними.

Крім того, судова колегія звертає увагу, що учасник справи у випадку не вручення йому повного судового рішення у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного процесуального строку, в даному випадку на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, що передбачено частиною другою статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Однак, ОСОБА_1 звернувся із апеляційною скаргою із порушенням процесуального строку, а тому відсутні підстави для задоволення поданого клопотання від 19.02.2025.

Згідно вимог п. 4 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо: скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Таким чином, оскільки наведені апелянтом у заяві підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження є неповажними, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись статтями 299, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, Шевченківського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправними рішення, дії, бездіяльності - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач О.М.Кузьмишина

Судді І.О.Грибан

О.В.Карпушова