Справа № 580/8560/25
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2025-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2025 року справа № 580/8560/25
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово в складі головуючої судді Бабич А.М., розглянувши в залі суду в порядку спрощеного письмового провадження адміністративну справу за позовом адвоката Костенка В.В. від імені Приватного підприємства «УКРГРАДСЕРВІС» до Головного управління ДПС у Черкаській області, ДЕРЖАВНОЇ ПОДАТКОВОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ про визнання протиправними і скасування рішень та зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

29.07.2025 адвокат Костенко В.В. від імені Приватного підприємства «УКРГРАДСЕРВІС» (18001, Черкаська обл., м.Черкаси, вул.Святотроїцька, буд.55А; ) (далі позивач) подав у Черкаський окружний адміністративний суд позов до Головного управління ДПС у Черкаській області (18002, м.Черкаси, вул.Хрещатик, буд.235; ) (далі відповідач 1), ДЕРЖАВНОЇ ПОДАТКОВОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ (04053, місто Київ, Львівська Площа, будинок 8; ) (далі відповідач 2), в якому просить:

визнати протиправними і скасувати рішення комісії відповідача 1 з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) №12849178/40137939 від 09.05.2025 про відмову у реєстрації податкової накладної (далі ПН) №1 від 14.05.2024;

зобов`язати відповідача 2 зареєструвати подану ним ПН в ЄРПН датою її фактичного подання на реєстрацію, а саме 03.06.2024;

стягнення з відповідачів на його користь витрат зі сплати судового збору.

Обґрунтовуючи зазначив, що відповідачі безпідставно відмовили у реєстрації розрахунків коригування щодо господарських операції, які мали реальний характер. Стверджує, що надіслав на вимогу відповідачів всі первинні документи. Проте вони безпідставно не враховані під час прийняття оскаржуваних рішень.

Ухвалою суду від 04.08.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи правилами спрощеного позовного провадження.

29.08.2025 відповідач-1 подав суду відзив з проханням відмовити у задоволенні позову повністю. Стверджує, що не допустив порушень та виніс спірне рішення з дотриманням вимог закону із-за неповного надання запитуваних документів. Просив урахувати дискреційність його повноважень і справу розглянути правилами загального позовного провадження.

Позивач подав відповідь на відзив 02.09.2025, в якому зауважив, що подав всі передбачені законом документи для реєстрації ПН, а посилання відповідача на судову практику не релевантне.

Усі подані сторонами докази суд долучив до матеріалів адміністративної справи.

Згідно з ч.5 ст.12 Кодексу про адміністративне судочинство України (далі КАС України) умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом. Суд згідно з ч.6 вказаної статті може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Тобто, письмова форма судового розгляду справи не свідчить про позбавлення особи права на судовий захист.

Предметом вказаного вище спору не є складним. Сторони подали заяви та докази, зміст яких не викликає сумнівів або труднощів у перевірці.

Згідно з п.3 Указу №64/2022 у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 - 34, 38, 39, 41 - 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

Внаслідок викладеного на час вирішення цієї справи в Україні діють особливі умови щодо переміщення та перебування осіб, що вимагають забезпечення створення умов для їх фізичного захисту та безпеки. Суд врахував місцезнаходження сторін на території, що зі значною інтенсивністю протягом всього запровадженого воєнного стану перебуває під загрозою повітряної тривоги. Періодичність оголошених повітряних тривог у Черкаській області дають підстави для висновку щодо ризикованості переміщення осіб до місцезнаходження суду та іноді унеможливлення проведення відкритих судових засідань протягом їх дії.

Статтею 3 Конституції України встановлено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Тому діяльність органів державної влади не повинна створювати загрозу життю та здоров`ю людей.

Форми адміністративного судочинства унормовані в ст.12 КАС України та не передбачають наявності повноважень їх обрання сторонами. Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються, відповідно до ч.5, цим Кодексом.

Згідно з ч.3 вказаної статті загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч.4 ст.12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Жодної обставини чи факту, які зазначені вище, у цій справі не встановлено.

Суд врахував та акцентує увагу сторін, що усні пояснення особи не є засобом доказування. Зокрема, згідно зі ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Сторони не зазначили об`єктивних доводів з приводу обставин, з`ясування яких може становити труднощі та потребують проведення судового засідання. Зважаючи на використані засоби доказування, спір можливо вирішити на підставі письмових доказів у письмовому провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст.159 КАС України заявами по суті справи є: позовна заява, відзив на позовну заяву (відзив), відповідь на відзив; заперечення, пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Тобто, усні пояснення не є доказами.

Оскільки обґрунтованих клопотань від учасників спору про розгляд справи у судовому засіданні з їх викликом суду не надходило, зважаючи на відсутність необхідності призначити у справі експертизу або викликати та допитати свідків, зважаючи на відсутність ознак складної справи відповідно до ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд дійшов висновку розглянути справу в спрощеному провадженні без виклику сторін у судове засідання за наявними письмовими доказами (у письмовому провадженні).

Дослідивши письмові докази, оцінивши доводи сторін, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Із витягу з ЄДРПОУ суд установив, що позивач зареєстрований як юридична особа 25.11.2015. Зареєстровані види діяльності: основний «43.21 Електромонтажні роботи; інші:

43.22 Монтаж водопровідних мереж, систем опалення та кондиціонування

43.29 Інші будівельно-монтажні роботи

47.99 Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами

71.12 Діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах

33.20 Установлення та монтаж машин і устатковання

68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна

71.11 Діяльність у сфері архітектури

81.30 Надання ландшафтних послуг».

Позивач, як продавець робіт, виписав ПН №1 від 14.05.2024 для Приватного підприємства «Надія» () на роботи з монтажу та пусконалагоджувальна: автоматичної пожежної сигналізації, оповіщення про пожежу та управління евакуювання людей; автоматизація системи протипожежного водогону (пожежних кранів); автоматизація вогнезатримуючих клапанів на об`єкті замовника за адресою: м.Черкаси, вул.Гоголя, 251- згідно з договором №014/0524 від 10.05.2024 - яку подав на реєстрацію 04.06.2025.

Згідно з квитанцією №1 її реєстрація зупинена на підставі п.201.16 ст. 201 ПК України у зв`язку з тим, що обсяг постачання 43.21 перевищує величину залишку, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операції. Запропоновано подати пояснення та копії документів щодо підтвердженні інформації в податковій накладній для прийняття рішення її реєстрації.

Тому позивач подав електронне пояснення від 22.04.2025 №13, до якого долучив 27додатків.

Відповідач 1 направив позивачу повідомлення від 29.04.2025 про необхідність надання копій договорів, первинних документів щодо придбання товарів, зберігання продукції та її транспортування, складських документів, інвентаризаційні описи, у т.ч. рахунки-фактури, інвойси, акти приймання-передачі, розрахункові документи та інших документів, що підтверджують зазначену в ПН інформацію. У додатковій інформації пояснив про необхідність надати інформацію та документальне підтвердження щодо придбання матеріалів (договори, ТТН, акти, оплати, акти прийому-передачі, документи з перевізниками); наявних залишків, зокрема матеріалів, місць їх зберігання (інвентаризація. ОСВ, оренда складу (договір, акт, оплата)/витяг з держ.реєстру нерухомості, складські документи, інше), наявність виконаного акту станом на сьогодні (КБ-2, КБ-3) з зазначенням витрачених людино-годин та підтвердженням наявності трудових ресурсів (власних та залучених), пояснення та документальне підтвердження використання Мерседеса в господарській діяльності, взяття на баланс (у т.ч.техпаспорт, акт списання ПММ, подорожні листи, інше).

05.05.2025 позивач надав додаткові письмові пояснення №1 та копії 34 документів.

Щодо вказаних ПН Комісія з питань зупинення реєстрації ПН/розрахунку коригування в ЄРПН відповідача 1 прийняла рішення №12849178/40137939 від 09.05.2025 про відмову у реєстрації ПН, у зв`язку з ненаданням/частковим наданням додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку. У додатковій інформації зазначено, що позивач не надав акт виконаних робіт (КБ-2, КБ-3) з зазначенням витрачених людино-годин та підтвердженням наявності трудових ресурсів (власних та залучених), пояснення та документальне підтвердження використання Мерседеса в господарській діяльності, взяття на баланс (у т.ч. техпаспорт, акт списання ПММ, подорожні листи, інше).

Оскільки за результатом адміністративного оскарження вказані рішення залишені без змін відповдіачем-2, позивач звернувся в суд з вищевказаним позовом.

Для вирішення спору суд урахував вимогу абзацу другого ст.19 Конституції України діяти в порядку, межах і спосіб, що визначені законом.

Спірні відносини регулюються Податковим кодексом України (далі ПК України), Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (далі Порядок №1246), Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі Порядок №1165), Порядком прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520 (далі Порядок №520) у редакції, що діяла на дату прийняття оскаржуваних рішень.

Відповідно до підп.14.1.242 п.14.1 ст.14 ПК України технічний адміністратор електронного кабінету - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, що здійснює заходи із розробки, створення, впровадження та супроводження програмного забезпечення електронного кабінету, відповідає за виконання всіх етапів життєвого циклу такого програмного забезпечення, за його технічне і технологічне забезпечення, впровадження, функціонування, оновлення, модифікацію, усунення помилок, забезпечення цілісності та автентичності вихідного програмного коду; здійснює технічні та технологічні заходи з надання, блокування та анулювання доступу до електронного кабінету, відповідає за збереження та захист даних цих електронних сервісів.

Отже, саме відповідач 2 уповноважений, як адміністратор, забезпечити прийняття та реєстрацію ПН в ЄРПН.

Згідно з п. 5 Порядку №1246 ПН та/або РК приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України Про електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Відповідно до п.12. Порядку №1246 після надходження ПН та/або РК до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

відповідності ПН та/або РК затвердженому формату (стандарту);

чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких ПН та/або РК;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію ПН та/або РК, платником податку на момент складення та реєстрації таких ПН та/або РК;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 ст.192 та п.201.10 ст.201 Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми ПДВ відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для ПН та/або РК, що реєструються після 1 липня 2015р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у ПН, яка коригується;

факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації ПН та/або РК з такими ж реквізитами;

наявності підстав для зупинення реєстрації ПН та/або РК;

дотримання вимог Законів України Про електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Згідно з п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація ПН/РК в ЄРПН може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок №520.

Відповідно до п.2 Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС.

Комісія контролюючого органу згідно з п.44 Порядку №1165 перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Отже, відповідні комісії не обмежені переліком документів, що надаються платниками у разі зупинення реєстрації ПН/РК та зобов`язані проаналізувати зміст посвідчуваних ними відомостей, звірити дані, у т.ч. з наявною податковою інформацією, з`ясувати дійсність господарської операції.

Згідно з п.3 Порядку №520 Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації ПН / РК в Реєстрі у терміни, визначені пунктом 9 цього Порядку, та надсилає його платнику податку на додану вартість засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України Про електронні документи та електронний документообіг і Про електронні довірчі послуги.

У разі зупинення реєстрації ПН / РК в Реєстрі платник податку відповідно до п.4 Порядку №520 має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Пунктом 5 вказаного Порядку визначено, що платник податку, який склав ПН / РК, реєстрацію яких зупинено, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації таких ПН / РК в Реєстрі може подати такі документи:

договори, у тому числі зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи, інвентаризаційні описи, у тому числі рахунки-фактури / інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі.

У разі, коли у квитанції до ПН / РК зазначено код товару/ послуги згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності / умовним кодом товару / Державним класифікатором продукції та послуг, операція за яким стала підставою для зупинення реєстрації ПН / РК, платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів виключно до такої операції.

Подання письмових пояснень та копій документів до РК у яких передбачено зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, має право ініціювати отримувач (покупець), для чого:

отримувач (покупець) надсилає такі пояснення та копії документів постачальнику (продавцю) через електронний кабінет в електронній формі з накладенням кваліфікованого електронного підпису;

постачальник (продавець) подає такі пояснення та копії документівз накладенням кваліфікованого електронного підпису до контролюючого органу;

отримувачу (покупцю) надходить в електронний кабінет інформація щодо дати подання пояснень та копій документів постачальником (продавцем) і результату розгляду комісією регіонального рівня таких пояснень та копій документів.

Відповідно до ст.10 Закону України від 17 лютого 2022 року № 2073-IX "Про адміністративну процедуру" адміністративний орган зобов`язаний діяти добросовісно для досягнення мети, визначеної законом. Адміністративний орган при здійсненні адміністративного провадження повинен діяти, керуючись здоровим глуздом, логікою та загальноприйнятими нормами моралі, з дотриманням вимог законодавства. У вказаному контексті відповідачі мали враховувати наступне.

По-перше, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг згідно з п.187.1. ст.187 ПК України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.

ПН згідно з п.201.7 ст.201 ПК України складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс). Отже, позивач, передавши товар і отримавши кошти, мав обов`язок задекларувати податкові зобов`язання.

По-друге, абзацом першим п.201.1 ст.201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти ПН в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в ЄРПН у встановлений цим Кодексом термін.

Тобто, у спірних правовідносинах необхідно з`ясувати, чи виник у позивача податковий обов`язок щодо вказаної вище ПН.

По-третє, підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій згідно з ч.1 ст.9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" (далі - ЗУ №996-XIV) є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Первинні та зведені облікові документи відповідно до ч.2 ст.9 ЗУ №996-XIV можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити, якщо інше не передбачено окремими законодавчими актами України: назву документа (форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

Первинні документи, складені в електронній формі, застосовуються у бухгалтерському обліку за умови дотримання вимог законодавства про електронні документи та електронний документообіг.

Неістотні недоліки в документах, що містять відомості про господарську операцію, не є підставою для невизнання господарської операції, за умови, що такі недоліки не перешкоджають можливості ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції, та містять відомості про дату складання документа, назву підприємства, від імені якого складено документ, зміст та обсяг господарської операції тощо.

Тобто, первинні документи складаються саме щодо реальних господарських операцій і за відсутності їх презюмується їх невиконання.

Такі документи позивачем надані відповідачу 1.

Згідно з п.9 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня. За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку:

або приймає рішення про реєстрацію ПН / РК в Реєстрі та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України Про електронні документи та електронний документообіг та Про електронні довірчі послуги за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку;

або надсилає повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію ПН / РК в Реєстрі (далі - Повідомлення), засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України Про електронні документи та електронний документообіг та Про електронні довірчі послуги за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку з пропозицією щодо надання платником податку додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування;

або приймає рішення про відмову в реєстрації ПН / РК в Реєстрі у разі надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства, та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України Про електронні документи та електронний документообіг та Про електронні довірчі послуги за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Платник податку має право подати до контролюючого органу додаткові пояснення та копії документів на підтвердження інформації, зазначеної у ПН / РК, протягом 5 робочих днів з дня, наступного за днем отримання Повідомлення. Додаткові письмові пояснення та копії документів, зазначені в абзаці шостому цього пункту, платник податку подає до ДПС засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України Про електронні документи та електронний документообіг та Про електронні довірчі послуги.

За результатами розгляду поданих додаткових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем їх отримання, приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації ПН / РК в Реєстрі та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України Про електронні документи та електронний документообіг та Про електронні довірчі послуги за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Якщо платник податку не надав додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у ПН / РК, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації ПН /РК в Реєстрі протягом 5 робочих днів, що настають за днем граничного строку їх подання, визначеного абзацом шостим цього пункту, та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України Про електронні документи та електронний документообіг та Про електронні довірчі послуги за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації ПН / РК в Реєстрі відповідно до п.10 Порядку №520 в разі:

ненадання / часткового надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у ПН / РК, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, при отриманні Повідомлення;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Зміст такого виду рішення вказаний у Додатку №1 до Порядку №520 та передбачає обов`язок у додатковій інформації зазначити конкретні документи.

Отже, надання додаткових письмових пояснень та копій документів є правом платника податку, а не його обов`язком. Водночас у разі не надання додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у ПН / РК, комісія регіонального рівня зобов`язана прийняти рішення про відмову в реєстрації ПН /РК в Реєстрі.

Вказаного механізму відповідач-1 у спірних правовідносинах дотримався. Водночас підстава спірного рішення не повністю відповідає дійсним обставинам справи, оскільки зазначене ненадання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку, наказів на введення в експлуатацію спростовується відомостями електронних і письмових повідомлень позивача, до яких сукупно надано 61 документ, у т.ч. частина запитуваних. Вказівка в додатковій інформації щодо не надання акту виконаних робіт (КБ-2, КБ-3) з зазначенням витрачених людино-годин та підтвердженням наявності трудових ресурсів (власних та залучених), пояснення та документальне підтвердження використання мерседеса в господарській діяльності, взяття на баланс (у т.ч. техпаспорт, акт списання ПММ, подорожні листи, інше) не обґрунтована з огляду на те, що у додатковому поясненні від 05.05.2025 №1 позивач вказав, що автомобіль марки мерседес у нього наявний та не використовувався у правочині, щодо якого виписана ПН. Також дослідженням цього пояснення встановлено пояснення позивачем відповідачу-1, що роботи не завершені та тривають і згідно з договірними умовами строк виконання для оформлення первинними документами не настав. Крім того зміст цих пояснень полягає в тому, що відповідно до договору передбачено сплату авансового платежу і закупівля відсутніх матеріалів для виконання робіт розпочалася у визначених контрагентів. Отже, відповідач-1 мав обов`язок перевірити виключно договірні умови та узгодження змісту пояснень з отриманими від платника документами, а пропонувати надавати саме ті документи, які суттєво впливають на оцінку наявності законних підстав виписувати ПН.

Суд акцентує також увагу на тому, що пропозиція надати документи має бути логічною та обґрунтованою, не допускаючи свавільного підходу, адже відповідна процедура не є податковою перевіркою та має забезпечувати право платника бути обізнаним про спосіб усунення недоліків поданого ним пакета документів, який забезпечить досягнення бажаного ним результату реєстрації ПН.

Так, згідно з поданим позивачем відповідачу-1 договором з контрагентом, для якого виписана ПН у спірних правовідносинах, від 10.05.2024 №014/0524, контрагент є замовником, а позивач є виконавцем визначених предметом робіт з монтажу та пусконалагодження. Стаття 2 Договору приписує оплату робіт у 2 етапи:

1) авансовий платіж на суму 210272,00грн, передоплата на закупівлю матеріалів 100% їх вартості; передоплата 50% на виконання робіт у сумі 25175,00грн;

2) остаточні розрахунки.

Отже, відповідач-1 мав з`ясувати дотримання правило першої події виписування ПН в контексті конкретного етап оплат і пропонувати надати документи, які відповідають змісту договірних умов. Пропозиція надати документи, які не відповідають визначеному етапу робіт виконання договору, та подальша відмова реєстрації ПН з підстав відсутності таких документів не є обґрунтованими.

Дослідженням пояснень і додатків до них підтверджено, що відповідач-1 неналежно розглянув отримані від позивача документи та виніс спірне рішення формально, грубо порушивши зміст такої процедури, замінюючи її принципами податкової документальної невиїзної перевірки.

Оскільки ретельного аналізу відповідачами вказаних обставин і фактів з отриманих від позивача доказів не доведено, оскаржуване рішення не відповідає принципу обґрунтованості та логіці змісту господарської операції, на яку виписана ПН.

Тому суд дійшов висновку, що спірне рішення протиправне та підлягає скасуванню у повному обсязі як таке, що прийняте за неповного аналізу отриманого від платника пакету документів, у т.ч. вказаних у письмових поясненнях фактів. То ж належним та ефективним способом відновлення порушеного права позивача є зобов`язання Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН відповідача 1 повторно розглянути матеріали позивача щодо реєстрації в ЄРПН виписаної ним ПН датою її подання на реєстрацію та прийняти в установленому законодавством порядку, спосіб і строки рішення з урахуванням мотивів суду, викладених у цьому рішенні. Зобов`язувати реєструвати ПН передчасно до такого належного розгляду. За умови надання достатнього пакету документів для реєстрації ПН та належного їх розгляду відповідна комісія не може прийняти декілька правомірних рішень. За наявності підстав єдиним законним є рішення про реєстрацію ПН в ЄРПН. Тобто, таке повноваження не є дискреційним.

Отже, позовні вимоги частково обґрунтовані та підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати:

1) на професійну правничу допомогу;

2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду;

3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз;

4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів;

5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Згідно ч.3 ст.143 КАС України якщо сторона з поважних причин не може до закінчення судових дебатів у справі подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог.

Відповідно до ч.9 ст.139 КАС України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Відповідно до вимог ч.ч.1, 7, 9 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує:

1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи;

2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес;

3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо;

4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Отже, понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору за звернення до суду з позовною заявою, підтверджені платіжною інструкцією від 28.07.2025 №6501 на суму 3028,00грн, підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача 1 пропорційно задоволеній частині - половина, оскільки саме він порушив заявлені права позивача.

Керуючись ст.ст.2-20, 72-78, 132-139, 242-245, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Задовольнити частково адміністративний позов адвоката Костенко В.В. від імені Приватного підприємства «УКРГРАДСЕРВІС».

Визнати протиправним і скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН Головного управління ДПС у Черкаській області №12849178/40137939 від 09.05.2025 про відмову у реєстрації його податкової накладної №1 від 14.05.2024.

Зобов`язати Комісію з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН Головного управління ДПС у Черкаській області (18002, м.Черкаси, вул.Хрещатик, буд.235; ) повторно розглянути матеріали Приватного підприємства «УКРГРАДСЕРВІС» (18001, Черкаська обл., м.Черкаси, вул.Святотроїцька, буд.55А; ) щодо реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної №1 від 14.05.2025,- датою її подання на реєстрацію та прийняти в установленому законодавством порядку, спосіб і строки рішення з урахуванням мотивів суду, викладених у цьому рішенні.

У задоволенні інших позовних вимог відмовити.

2. Стягнути на користь Приватного підприємства «УКРГРАДСЕРВІС» (18001, Черкаська обл., м.Черкаси, вул.Святотроїцька, буд.55А; ) частину судових витрат зі сплати судового збору в розмірі 1514,00грн (одну тисячу п`ятсот чотирнадцять гривень нуль копійок) за звернення до адміністративного суду позовною заявою за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області (18000, м.Черкаси, вул.Хрещатик, 235; ).

3. Копію рішення направити учасникам справи.

4. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного його тексту.

Суддя Анжеліка БАБИЧ

Рішення ухвалене, складене у повному обсязі та підписане 01.10.2025.