Справа № 520/3130/25
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2025-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

01 жовтня 2025 року Справа № 520/3130/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Супруна Ю.О. розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю агрофірма "УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ" (вул. Космічна, буд. 21, оф. 918, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61165, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46,м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ» (далі ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ», позивач) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (далі ГУ ДПС у Харківській області, відповідач), в якому просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, прийняті стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ», а саме:

- від 07.08.2024 р. №4 форми "ПС" про застосування штрафної (фінансової) санкції (штрафу) в сумі 1020,00 грн.;

- від 07.08.2024 р. №4 форми "В4" про зменшення розміру від`ємного значення суми податку на додану вартість, в сумі 1038277,00 грн.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 17.02.2025 вказаний адміністративний позов залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків. У передбачений ухвалою строк недоліки позовної заяви були усунуті.

В обґрунтування позовних вимог ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ» вказало, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки позивач не був реально обізнаним із призначеною відносно нього перевіркою та її предметом. ГУ ДПС у Харківській області як контролюючий орган не забезпечив позивачу можливості взяти участь у проведенні невиїзної перевірки, а тому у позивача як платника податків не виник обов`язок надавати відповідачеві первинні документи, пов`язані із предметом перевірки. Перевірка було проведено поза межами встановленого ПК України 40-денного строку.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 27.02.2025 відкрито спрощене провадження у справі відповідно до ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі за текстом - КАС України), витребувано від відповідача у строк для подання відзиву усі матеріали, що були або мали бути взяті ними до уваги при прийнятті рішення, вчиненні дії, з приводу яких подано позов, встановлено строк відповідачу для подання до суду відзиву на адміністративний позов разом з усіма доказами, що обґрунтовують доводи, які в ньому наведені або заяву про визнання позову протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії ухвали про відкриття спрощеного провадження у справі.

Згідно з Переліком територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих, затвердженого наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 376 від 28.02.2025, місто Харків у період з 24.02.2022 по 15.09.2022 належало до території активних бойових дій, а з 15.09.2022 по теперішній час є територією можливих бойових дій.

З огляду на здійснення діяльності Харківським окружним адміністративним судом з відправлення правосуддя в умовах можливого ведення бойових дій на території Харківської міської територіальної громади, розгляд справи було відтерміновано.

Крім того, на тривалість виготовлення процесуального документу вплинула обставина знаходження судді Супрун Ю.О., у щорічній відпустці та на лікарняному.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 05.03.2025 відмовлено в задоволенні клопотань ГУ ДПС у Харківській області про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За змістом ст. 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з ч.ч. 2, 3, 5 ст. 262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 КАС України, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

14.03.2025 через підсистему «Електронний суд» до Харківського окружного адміністративного суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому ГУ ДПС у Харківській області зазначило, що заявлені позовні вимоги є необґрунтованими. Відповідач вказує, що ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ» внаслідок відображення операцій, не підтверджених первинними документами, в порушення абз. «а» п. 198.1, п.198.2, п.198.3, п.198.6 ст.198 Кодексу завищено показник рядку 16.1. (колонка Б) на суму 1038277 грн., що зі свого боку призвело до завищення наступних показників Декларації: рядка 19 на суму 1038277 грн.; рядка 21 на суму 1038277 грн. ГУ ДПС у Харківській області провела перевірку в порядку та в строки, які визначені ПК України.

Позивач 17.03.2025 через підсистему Електронний суд подав до Харківського окружного адміністративного суду відповідь на відзив, в якій вказав, що доводи відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву, є необґрунтованими і не спростовують викладеного в позовній заяві ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ».

19.03.2025 ГУ ДПС у Харківській області через Електронний суд подало заперечення на відповідь на відзив, в яких зазначило, що документальна позапланова перевірки була проведена в межах строків, встановлених ПК України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає таке.

Судом встановлено, що 12.05.2024 через Електронний кабінет платника податків ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ» було подано податкову декларацію з податку на додану вартість за квітень 2024 року, відповідно до якої податковий кредит заявлений у розмірі 1038277,00 грн., від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду становить 1038277,00 грн.

Наказом ГУ ДПС у Харківській області від 24.05.2024 № 2099-п призначено документальну позапланову невиїзну перевірку ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ» щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за квітень 2024 року від`ємного значення з податку на додану вартість. Дата початку перевірки: 27.06.2024, тривалість перевірки: 5 робочих днів.

Засобами електронного зв`язку в електронній формі в Електронний кабінет платника податків ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ» направлено наказ № 2099-п від 24.05.2024 «Про проведення відповідно до п. п.78.1.8 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу України документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ» (код за СДРПОУ 32029020)», повідомлення щодо проведення документальної позапланової невиїзної перевірки № 242/20-40-07-04-10 від 24.05.2024, запрошення щодо підписання матеріалів перевірки № 24653 від 24.05.2024 та лист щодо надання документів при проведення перевірки від 24.05.2024 № 24656/6/20-40-07-04-10.

На податкову адресу позивача: 61145, Харківська область, м. Харків, Шевченківський район, вул. Космічна, буд. 21, офіс 918, засобами поштового зв`язку супровідним листом від 24.05.2024 № 24659/6/20-40-07-04-11 з повідомленням про вручення надіслані повідомлення щодо проведення документальної позапланової невиїзної перевірки від 24.05.2024, копію наказу № 2099-п від 24.05.2024 «Про проведення відповідно до п. п.78.1.8 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу України документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ» (код за )», запрошення щодо підписання матеріалів перевірки № 24653 від 24.05.2024 та лист щодо надання документів при проведенні перевірки від 24.05.2024 № 24656/6/20-40-07-04-10.

Поштове відправлення № 989 з листом від 24.05.2024 № 24659/6/20-40-07-04-11 та додатками до нього по підприємству ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ» повернуло АТ «Укрпошта» до ГУ ДПС у Харківській області 14.06.2024 з поштовою відміткою «за закінченням встановленого терміну зберігання».

Перевірка ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ» була проведена у період з 27.06.2024 по 03.07.2024.

27.06.2024 посадовими (службовими) особами відповідача було складено Акт № 5958/20-40-07-04-05/32029020 «Про ненадання в повному обсязі до перевірки документів при проведенні документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ» (код за )», відповідно до якого позивачем до перевірки не було надано жодних первинних документів щодо виникнення від`ємного значення з податку на додану вартість за звітний період декларування квітень 2024 року.

03.07.2024 посадовими (службовими) особами ГУ ДПС у Харківській області було складено Акт № 6182/20-40-07-04-05/32029020 «Про ненадання в повному обсязі до перевірки документів при проведенні документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ» (код за )», згідно позивачем не було надано жодних первинних документів щодо виникнення від`ємного значення з податку на додану вартість за звітний період декларування квітень 2024 року. Перевірка проводилась на підставі баз даних АІС «Податковий блок».

На підставі проведеної перевірки відповідачем було складено Акт документальної позапланової невиїзної перевірки щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні від`ємного значення з додатку на додану вартість від 10.07.2024 № 32454/20-40-07-04-05/32029020, відповідно до висновків якого встановлено порушення ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ»:

1) п. 44.1. п.44.6 ст. 44, п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3 п.198.6 ст. 198, п. 200.1, п. 200.4, ст. 200 Податкового кодексу України, що призвело до завищення суми від`ємного значення з податку на додану вартість, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (р.21 Декларації) за квітень 2024 року всього у сумі 1038277 гривень;

2) п. 44.6 ст. 44, п 121.1 ст. 121 Податкового кодексу України, в частині ненадання платником податків контролюючим органам оригіналів документів (крім документів, отриманих з Єдиного реєстру податкових накладних) чи їх копій при здійсненні податкового контролю;

3) п. 44.1 п.44.3, п.44.6 ст.44 та п.85.2 ст.85 Податкового кодексу України - підприємством до закінчення перевірки або у терміни, визначені в абзаці другому пункту 44.7 цієї статті не надано посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи, що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності. Отже, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.

На підставі акту перевірки від 10.07.2024 № 32454/20-40-07-04-05/32029020 відповідачем було прийнято:

1) податкове повідомлення-рішення від 07.08.2024 № 4, яким накладено на позивача штрафні (фінансові) санкції у розмірі 1020,00 грн. за ненадання платником податків контролюючим органам оригіналів документів чи їх копій при здійсненні податкового контролю;

2) податкове повідомлення-рішення від 07.08.2024 № 4, яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість на 1038277,00 грн..

Вважаючи вищезазначені податкові повідомлення-рішення протиправними позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

За змістом статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі ПК України).

Згідно з підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України (тут і далі в редакції чинній станом на дату виникнення спірних правовідносин) контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до абзацу першого 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

За змістом підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.

Порядок проведення документальних позапланових невиїзних перевірок визначений у статтях 78, 79 ПК України.

Відповідно до пункту 79.1 статті 79 ПК України документальна невиїзна перевірка здійснюється у разі прийняття керівником контролюючого органу рішення про її проведення та за наявності обставин для проведення документальної перевірки, визначених статтями 77 та 78 цього Кодексу. Документальна невиїзна перевірка здійснюється на підставі зазначених у підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу документів та даних, наданих платником податків у визначених цим Кодексом випадках, або отриманих в інший спосіб, передбачений законом.

Згідно з пунктом 79.2 статті 79 ПК України документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови вручення платнику податків (його представнику) у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.

У разі надіслання (вручення) відповідно до статті 42 цього Кодексу платнику податків (його представнику) копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення позапланової невиїзної перевірки, шляхом надсилання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення документальна позапланова невиїзна перевірка (крім перевірки, визначеної статтею 200 цього Кодексу) розпочинається не раніше 30 календарного дня з дати надсилання такого повідомлення та копії наказу.

Виконання умов цієї статті надає посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.

Згідно з підпунктом 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК України документальна позапланова перевірка проводиться у разі, якщо платником подано декларацію, в якій заявлено до відшкодування з бюджету податок на додану вартість, за наявності підстав для перевірки, визначених у розділі V цього Кодексу, та/або з від`ємним значенням з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень.

Документальна позапланова перевірка з підстав, визначених у цьому підпункті, проводиться виключно щодо законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість та/або з від`ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень.

З аналізу наведених правових норм вбачається, що документальна позапланова перевірка проводиться на підставі відповідного наказу та за наявності підстав для її проведення.

Надаючи оцінку доводам позивача щодо протиправності податкових повідомлень-рішень, суд зазначає таке.

Як вбачається з матеріалів справи, в межах документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ» щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за квітень 2024 року від`ємного значення з податку на додану вартість у розмірі 1038277,00 грн., задекларованого у податковій декларації з податку на додану вартість, відповідачем на адресу ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ» було надіслано лист про надання документів від 24.05.2024 № 24656/6/20-40-07-04-11.

Посилання позивача на те, що він як платник податків не був реально обізнаним із призначеною відносно нього перевіркою та її предметом, ГУ ДПС у Харківській області як контролюючий орган не забезпечив позивачу можливості взяти участь у проведенні невиїзної перевірки, а тому у позивача як платника податків не виник обов`язок надавати відповідачеві первинні документи, пов`язані із предметом перевірки, суд вважає необґрунтованими з огляду на таке.

З матеріалів справи вбачається і позивачем не заперечується, що відповідачем до Електронного кабінету платника податків ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ» було направлено наказ ГУ ДПС у Харківській області від 24.05.2024 № 2099-п «Про проведення відповідно до п.п. 78.1.8 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу України документальної позапланової невиїзної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю агрофірми «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ» ()» щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за квітень 2024 року від`ємного значення з податку на додану вартість. Дата початку перевірки: 27.06.2024, тривалість перевірки: 5 робочих днів.

Зазначає вказує на обізнаність позивача про призначення перевірки щодо нього.

Крім того, на податкову адресу позивача: 61145, Харківська область, м. Харків, Шевченківський район, вул. Космічна, буд. 21, офіс 918, засобами поштового зв`язку супровідним листом від 24.05.2024 № 24659/6/20-40-07-04-11 з повідомленням про вручення відповідачем були надіслані повідомлення щодо проведення документальної позапланової невиїзної перевірки від 24.05.2024, копію наказу № 2099-п від 24.05.2024 «Про проведення відповідно до п. п.78.1.8 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу України документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ» (код за )», запрошення щодо підписання матеріалів перевірки № 24653 від 24.05.2024 та лист щодо надання документів при проведенні перевірки від 24.05.2024 № 24656/6/20-40-07-04-10.

Поштове відправлення № 989 з листом від 24.05.2024 № 24659/6/20-40-07-04-11 та додатками до нього було повернуло АТ «Укрпошта» до ГУ ДПС у Харківській області 14.06.2024 з поштовою відміткою «за закінченням встановленого терміну зберігання».

Правильність податкової адреси позивачем не заперечуються.

Відповідно до пункту 42.2 статті 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

За змістом абзаців першого, другого пункту 42.4 статті 42 ПК України платники податків, які подають звітність в електронній формі та/або пройшли електронну ідентифікацію онлайн в електронному кабінеті, можуть здійснювати листування з контролюючими органами засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги». Для осіб, які є фінансовими агентами, листування з контролюючим органом в електронній формі є обов`язковим у випадках, визначених цим Кодексом.

Листування контролюючих органів з платниками податків, зазначеними в абзаці першому цього пункту, які подали заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, а також з фінансовими агентами у випадках, визначених цим Кодексом, здійснюється засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» шляхом надіслання документа в електронний кабінет з одночасним надісланням платнику податків на його електронну адресу (адреси) інформації про вид документа, дату та час його надіслання в електронний кабінет.

Згідно з абзацами першим, другим пункту 42.5 статті 42 ПК України у разі якщо платник податків не подав заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, листування з платником податків здійснюється шляхом надіслання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручаються платнику податків (його представнику).

У разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

За змістом наведених положень платник податків вважається також ознайомленим із наміром про проведення перевірки у разі неможливості вручення йому відповідних документів після проставлення поштовим органом відповідної відмітки.

З вищезазначеного вбачається, що відповідач виконав вимоги пункту 79.2 статті 79 ПК України щодо надіслання позивачу відповідних документів у встановленому порядку.

Доводи ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ» про те, що дані про відправлення 989 відсутні на офіційному сайті АТ «Укрпошта» https://track.ukrposhta.ua/tracking_UA.html, тому що не зареєстровані в системі, суд відхиляє як безпідставні з огляду на те, що інформація про наявність та стан пересилання поштових відправлень зберігається в системі протягом 6 місяців з моменту реєстрації. Крім того, в матеріалах справи наявна копія конверта, яка підтверджує, що таке відправлення справді було відправлено і було повернуто відповідачу.

З вищевикладеного вбачається, що позивач був обізнаний про призначену щодо нього перевірку, а у відповідача виникло право на проведення перевірки і отримання після початку перевірки від платника податків документів, які стосуються предмета перевірки. При цьому у позивача виник обов`язок надати контролюючому органу відповідні документи.

Посилання позивача на порушення відповідачем строків проведення перевірки та складення акту за її результатами вважає необґрунтованими, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 200.11 статті 200 ПК України в редакції, що була чинною на дату призначення перевірки та станом на дату початку перевірки, контролюючий орган має право протягом 60 календарних днів, що настають за граничним строком подання податкової декларації, а в разі якщо така податкова декларація надана після закінчення граничного строку - за днем її фактичного подання, провести документальну перевірку платника податку у порядку, передбаченому підпунктом 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу.

Граничний строк подання податкової декларації з податку на додану вартість за квітень 2024 року 20 травня 2024 року. Документа позапланова невиїзна перевірка позивача була проведена у період з 27.06.2024 по 03.07.2024, тобто в межах вищезазначених строків.

Доводи позивача щодо застосування положень пункту 200.11 статті 200 ПК України в редакції, яка набула чинності з 01.07.2024, суд відхиляє з огляду на те, що зміни щодо строків проведення перевірки набули чинності вже в процесі проведення перевірки, а отже застосуванню підлягають правові норми в редакції, які були чинні станом на дату початку проведення перевірки.

За змістом пункту 86.4 статті 86 ПК України акт (довідка) документальної невиїзної перевірки складається у двох примірниках, підписується посадовими особами контролюючого органу, які проводили перевірку, та реєструється у контролюючому органі протягом п`яти робочих днів з дня, що настає за днем закінчення установленого для проведення перевірки строку (для платників податків, які мають філії та/або перебувають на консолідованій сплаті, - протягом 10 робочих днів).

З огляду на те, що останнім днем перевірки було 03.07.2024, а акт фактичної перевірки був складений та зареєстрований у контролюючому органі 10.07.2024, тобто в межах строків, визначених пунктом 86.4 статті 86 ПК України, доводи позивача в цій частині не знайшли свого підтвердження.

Щодо податкового повідомлення рішення від 07.08.2024 №4 форми "ПС" про застосування штрафної (фінансової) санкції (штрафу) в сумі 1020,00 грн. суд зазначає таке.

За змістом пункту 85.2 статті 85 ПК України платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.

Відповідно до пункту 85.4 статті 85 ПК України при проведенні перевірок посадові (службові) особи контролюючого органу мають право отримувати у платників податків належним чином завірені копії первинних фінансово-господарських, бухгалтерських та інших документів, що свідчать про приховування (заниження) об`єктів оподаткування, несплату податків, зборів, платежів, порушення вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Такі копії повинні бути засвідчені підписом платника податків або його посадової особи та скріплені печаткою (за наявності).

Відповідний запит на отримання копій документів повинен бути поданий посадовою (службовою) особою контролюючого органу не пізніше ніж за п`ять робочих днів до дати закінчення перевірки.

Згідно з пунктом 85.6 статті 85 ПК України у разі відмови платника податків або його законних представників надати копії документів посадовій (службовій) особі контролюючого органу така особа складає акт у довільній формі, що засвідчує факт відмови, із зазначенням посади, прізвища, імені, по батькові платника податків (його законного представника) та переліку документів, які йому запропоновано подати. Зазначений акт підписується посадовою (службовою) особою контролюючого органу та платником податків або його законним представником. У разі відмови платника податків або його законного представника від підписання зазначеного акта в ньому вчиняється відповідний запис.

За змістом пункту 85.8 статті 85 ПК України посадова (службова) особа контролюючого органу, яка проводить перевірку, у випадках, передбачених цим Кодексом, має право отримувати від платника податків або його законних представників копії документів, що належать до предмета перевірки. Такі копії повинні бути засвідчені підписом платника податків або його посадової особи та скріплені печаткою (за наявності).

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем було направлено позивачу лист щодо надання документів при проведенні перевірки від 24.05.2024 № 24656/6/20-40-07-04-10, згідно з яким позивачу необхідно було надати у термін до 27.06.2024 копії документів (засвідчені підписом посадової особи та скріплені печаткою) за періоди виникнення від`ємного значення з ПДВ, в тому числі задекларованого бюджетного відшкодування за період квітень 2024 року, а саме:

- статутні, установчі та реєстраційні документи, накази про облікову політику, статистичну звітність;

- відомості про посадових осіб, відповідальних за фінансово-господарську діяльність підприємства (керівник і головний бухгалтер) за період, що перевіряється, наказів про призначення та звільнення із займаної посади;

- штатний розклад (діючий у перевіряємому періоді, та на момент перевірки), інформацію про чисельність персоналу на підприємстві з наданням пояснень щодо достатності трудових ресурсів, їх кваліфікації та спеціалізації, необхідні для виконання відповідних робіт;

- ліцензії, дозволи, патенти, свідоцтва та інші дозвільні документи на проведення відповідної діяльності та пов`язані з веденням фінансово-господарської діяльності;

- відомості щодо наявності права власності та/або користування нежитловими приміщеннями, наявності зареєстрованого нерухомого майна (офісних, виробничих, складських приміщень, та приміщень іншого призначення), договори оренди та права власності на землю в яких здійснює свою діяльність підприємство;

- перелік основних засобів, які перебувають у підприємства на праві власності чи користування, їх функціональне призначення та місце розташування;

- загальні обігово-сальдові відомості по всім рахункам, які використовувались під час бухгалтерського обліку господарських операцій за період, що перевіряється;

- головні книги, шахові відомості;

- оборотно-сальдові відомості та аналізи рахунків: 10, 15, 20, 22, 23, 25, 26, 28, 30, 31, 36, 63, 68, 70, 71, 74, 91, 92, 93, 94 в розрізі субрахунків за перевіряємі періоди (помісячно);

- оборотно-сальдові відомості, аналіз рахунків, картки рахунків (журнали господарських операцій) в розрізі контрагентів по рахунках 361, 362, 6811, 6812, 377, 631, 632, 3711, 3712, 685 та інші, (помісячно);

- дані складського обліку, відомості щодо умов зберігання ТМЦ, документи, у яких визначено місце зберігання придбаних товарів;

- аналітичний облік по рахункам 26 «Готова продукція»/28 «Товари» у розрізі субрахунків (помісячно), оборотні відомості по рахунку 26 «Готова продукція»/28 «Товари» у розрізі субрахунків з зазначенням номенклатури товарів, кількості, ціни за одиницю (помісячно);

- оборотно-сальдові відомості по рахунку 10 «Основні засоби» та по класу 2 «Запаси» (у розрізі субрахунків) за відповідні періоди та станом на звітну дату проведення перевірки; інші бухгалтерські рахунки по яким здійснюється облік зазначених операцій;

- акти звірки взаєморозрахунків з постачальниками та покупцями;

- інформацію та документальне підтвердження щодо залишків ТМЦ та основних засобів, станом на початок та на кінець перевіряємого періоду, та на дату надання інформації. У разі їх відсутності на залишках, надати документальне підтвердження використання в господарській діяльності;

- відомості проведених інвентаризацій;

- виробничі звіти, акти списання ТМЦ, затверджені норми по виробництву та списанню ТМЦ;

- калькуляції інші документи, що супроводжують процес виробництва продукції;

- договори, контракти, додаткові угоди, видаткові накладні, акти виконаних робіт/наданих послуг, акти прийому передачі, ТТН, СМR, щодо придбання та реалізації товарів (послуг), передачі (отримання) на зберігання, надання (отримання) в переробку давальницької сировини;

- відомості про виробників придбаних ТМЦ з підтвердженням сертифікатами походження, якості, відповідності та іншими сертифікатами на придбання товару, надати копії сертифікатів;

- первинні документи щодо придбання (одержання) /продажу (поставки) товарів або послуг - видаткові, прибуткові накладні (в тому числі на повернення); акти виконаних робіт (наданих послуг); акти приймання-передачі, надання, тощо з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, при надходженні матеріалів від постачальників чи з переробки - прибутковий ордер типової форми М-4, а також акти про приймання продукції за кількістю та якістю, довіреності на отримання ТМЦ;

- супровідні документи на транспортування товарно-матеріальних цінностей (придбаних та реалізованих) - подорожні листи, авансові звіти з підтверджуючими первинними документами, накладні, товарно-транспортні накладні, або договори укладені з перевізниками;

- митні декларації з додатками, СМR, інвойси;

- платіжні доручення, чеки, банківські виписки по всіх відкритих рахунках підприємством в банку за перевіряємі періоди;

- відомості про виробників придбаних ТМЦ з підтвердженням сертифікатами походження, якості, відповідності та іншими сертифікатами на придбання товару, надати копії сертифікатів;

- інформацію щодо незавершеного будівництва;

- інформацію щодо наявності транспортних засобів та фактичне місце знаходження на момент надання інформації;

- картки рахунку 203 в розрізі видів ПММ, шляхові листи та акти списання РММ;

- результати проведеної інвентаризації станом на 2021, 2022, 2023, та на дату перевірки;

- інші наявні документи, що стосуються предмету перевірки.

Позивачем вищезазначені документи після початку перевірки відповідачу надані не були, що ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ» не заперечується та підтверджується актами про ненадання документів від 27.06.2024 № 5958/20-40-07-04-05/32029020 та від 03.07.2024 № 6182/20-40-07-04-05/32029020.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що податкове повідомлення-рішення від 07.08.2024 № 4, яким на позивача накладено штрафні (фінансові) санкції у розмірі 1020,00 грн. за ненадання платником податків контролюючим органам оригіналів документів чи їх копій при здійсненні податкового контролю є правомірним.

Щодо податкового від повідомлення-рішення 07.08.2024 № 4, яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість на 1038277,00 грн. суд зазначає таке.

Відповідно до положень підпункту 14.1.36 пункту 14.1 статті 14 ПК України господарська діяльність - діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами.

За змістом підпункту 14.1.156 пункту 14.1 статті 14 ПК України податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк), та/або сума коштів, сформована за рахунок податкових пільг, що були використані платником податків не за цільовим призначенням чи з порушенням порядку їх надання, встановленим цим Кодексом та/або Митним кодексом України.

Відповідно до підпункту 14.1.181 пункту 14.1 статті 14 ПК України податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Порядок формування податкового кредиту визначений статтею 198 ПК України.

За змістом пункту 198.1 статті 198 ПК України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з:

а) придбання або виготовлення товарів та послуг;

б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного капіталу та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності);

в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України;

г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу;

ґ) ввезення товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Положеннями пункту 198.2 статті 198 ПК України передбачено, що датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з рахунку платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг на оплату товарів/послуг, а в разі постачання товарів/послуг, оплата яких здійснюється електронними грошима, - дата списання електронних грошей платника податків як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, на електронний гаманець постачальника; дата отримання платником податку товарів/послуг.

Відповідно до пункту 198.3 статті 198 ПК України податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи; ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні засоби почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах провадження господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

За змістом пункту 198.5 статті 198 ПК України платник податку зобов`язаний нарахувати податкові зобов`язання виходячи з бази оподаткування, визначеної відповідно до пункту 189.1 статті 189 цього Кодексу, та скласти не пізніше останнього дня звітного (податкового) періоду і зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних в терміни, встановлені цим Кодексом для такої реєстрації, зведену податкову накладну за товарами/послугами, необоротними активами, придбаними/виготовленими з податком на додану вартість (для товарів/послуг, необоротних активів, придбаних або виготовлених до 1 липня 2015 року, - у разі якщо під час такого придбання або виготовлення суми податку були включені до складу податкового кредиту), у разі якщо такі товари/послуги, необоротні активи призначаються для їх використання або починають використовуватися:

а) в операціях, що не є об`єктом оподаткування відповідно до статті 196 цього Кодексу (крім випадків проведення операцій, передбачених підпунктом 196.1.7 пункту 196.1 статті 196 цього Кодексу) або місце постачання яких розташоване за межами митної території України;

б) в операціях, звільнених від оподаткування відповідно до статті 197, підрозділу 2 розділу XX цього Кодексу, міжнародних договорів (угод) (крім випадків проведення операцій, передбачених підпунктом 197.1.28 пункту 197.1 статті 197 цього Кодексу та операцій, передбачених пунктом 197.11 статті 197 цього Кодексу);

в) в операціях, що здійснюються платником податку в межах балансу платника податку, у тому числі передача для невиробничого використання, переведення виробничих необоротних активів до складу невиробничих необоротних активів;

г) в операціях, що не є господарською діяльністю платника податку (крім випадків, передбачених пунктом 189.9 статті 189 цього Кодексу).

Відповідно до пункту 198.6. статті 198 Податкового кодексу України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

Пунктом 200.1 ст. 200 ПК України встановлено, що сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Відповідно до пункту 44.1 статті 44 Податкового кодексу України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

В акті документальної позапланової невиїзної перевірки від 10.07.2024 № 32454/20-40-07-04-05/32029020 відповідач вказав, що позивач сформував від`ємне значення ПДВ у вересні 2018 року - грудні 2023 року у зв`язку з придбанням продукції та послуг, які не реалізовані на кінець періоду, що перевіряється. Дані податкових накладних виданих та отриманих позивачем у період формування від`ємного значення вказують на придбання товарів/послуг у вказаних періодах у розмірах значно більших від подальшої реалізації покупцям. Натомість відсутня інформація щодо складських приміщень та можливості зберігання нереалізованого ТМЦ. Проведеним аналізом діяльності позивача встановлено відсутність достовірної інформації про власні або орендовані фонди, що необхідні для здійснення фінансово-господарської діяльності підприємства, що у свою чергу може свідчити про здійснення нереальних господарських операцій.

З аналізу вищезазначених норм ПК України вбачається, що правові наслідки у вигляді виникнення права платника податку на формування податкового кредиту наступають лише у разі реального (фактичного) вчинення господарських операцій із придбання товарів (робіт, послуг) з метою їх використання у своїй господарській діяльності, що пов`язані з рухом активів, зміною зобов`язань чи власного капіталу платника, та відповідають економічному змісту, відображеному в укладених платником податку договорах, що має підтверджуватись належним чином оформленими первинними документами.

Аналіз реальності господарської діяльності повинен здійснюватися на підставі даних податкового, бухгалтерського обліку платника податків та відповідності їх дійсному економічному змісту. При цьому в первинних документах, які є підставою для бухгалтерського обліку, фіксуються дані лише про фактично здійснені господарські операції.

Якщо господарська операція фактично не відбулася, то первинні документи, складені платником податку та його контрагентом на підтвердження такої операції, не відповідають дійсності, та свідчать про відсутність у сторін волевиявлення щодо реального здійснення господарської операції.

Про відсутність фактичного характеру відповідних операцій можуть свідчити підтверджені доказами доводи податкового органу, зокрема, про наявність таких обставин: неможливість здійснення платником податку зазначених операцій з урахуванням часу, місця знаходження майна або обсягу матеріальних ресурсів, економічно необхідних для виробництва товарів, виконання робіт або послуг, нездійснення особою, яка значиться виробником товару, підприємницької діяльності, відсутність у платника податку необхідних умов для досягнення результатів відповідної підприємницької, економічної діяльності в силу відсутності управлінського або технічного персоналу, основних засобів, виробничих активів, складських приміщень, транспортних засобів, облік для цілей оподаткування тільки тих господарських операцій, які безпосередньо пов`язані з виникненням права на податковий кредит або бюджетне відшкодування, якщо для даного виду діяльності також потрібне здійснення і облік інших господарських операцій, здійснення операцій з товарно-матеріальними цінностями, які не вироблялися або не могли бути вироблені в обсязі, зазначеному платником податку в документах обліку.

Документи та інші дані, що спростовують реальність здійснення господарської операції, яка відображена в податковому обліку, повинні оцінюватися з урахуванням специфіки кожної господарської операції - умов перевезення, зберігання товарів, змісту послуг, що надаються, тощо.

Крім того, сама собою наявність або відсутність окремих документів, а також недоліки в їх оформленні не можуть бути підставою для висновку про відсутність господарських операцій та відмови у формуванні податкового кредиту, якщо з інших даних вбачаються зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі платника у зв`язку з його господарською діяльністю.

Також суд зазначає, що відсутність основних фондів не може свідчити про відсутність адміністративно-господарських можливостей на виконання господарських зобов`язань та відсутність фактичних дій, спрямованих на виконання взятих на себе зобов`язань, що унеможливлює здійснення господарської діяльності, оскільки наведені обставини не позбавляють суб`єкта господарювання можливості здійснювати посередницьку діяльність, залучати виробничі та трудові ресурси інших суб`єктів господарювання для виконання зобов`язань по укладеним ним договорам.

Відповідно до статті 1 Закону України від 16.07.1999 № 996-XIV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» (далі Закон № 996-XIV) господарська операція - дія або подія, яка викликає зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємства; первинний документ - документ, який містить відомості про господарську операцію та підтверджує її здійснення.

З вищенаведеного вбачається, визначальною ознакою господарської операції є те, що вона повинна спричиняти реальні зміни майнового стану платника податку.

За змістом частини 1 статті 9 Закону № 996-XIV підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Суд зазначає, що на підтвердження своєї правової позиції позивачем було надано податкові накладні, складені ним або на його користь.

Водночас жодних первинних документів, які б підтвердили реальність відображених в таких податкових накладних господарських операцій ТОВ агрофірма «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ» як податковому органу, так і суду не надало.

Отже, з вищезазначеного вбачається, що заявлена позивачем у податковій декларації з податку на додану вартість за квітень 2024 року сума податкового кредиту, а відповідно і від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредитну поточного (звітного) податкового періоду, не підтверджена належними доказами, а отже податкове повідомлення-рішення від 07.08.2024р. №4 є правомірним.

При ухваленні цього рішення суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів позивача), сформовану у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04), згідно з якою з огляду на усталену практику, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

За змістом пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Таким чином, судом були вивчені і інші аргументи, однак вони є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, адже вищенаведених висновків суду не спростовують.

За змістом статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З огляду на встановлені у справі обставини та приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Відповідно до частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до положень статті 139 КАС України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 19, 139, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Відмовити в задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю агрофірма "УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ" (вул. Космічна, буд. 21, оф. 918, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61165, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46,м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений 01.10.2025.

Суддя Супрун Ю.О.