Справа № 520/30195/24
Суддя: Садова М.І.
Дата ухвалення: 2025-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2025 року Справа № 520/30195/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Садової М.І.,

за участю секретаря судових засідань Трунова М.В.,

представника позивача Ралко С.С.

представника відповідача Бакуліна О.О.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в місті Харкові в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ ГРУП" до головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про скасування податкового повідомлення-рішення,-

у с т а н о в и в :

позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, у якому просить скасувати податкове повідомлення рішення від 10.10.2024 №1.

В обґрунтування позову покликається на те, що головним управлінням ДПС у Харківській області проведено документальну позапланову виїзну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ ГРУП» з питань дотримання вимог законодавства за зовнішньоекономічним контрактом від 17.01.2023 року №17/01 за період із 17.01.2023 року по 31.07.2024 року, на підставі якої було складено акт №41387/20-40-07-01- 05/43109616 від 04.09.2024 року на підставі якого було винесене податкове повідомлення рішення від 10.10.2024 року №1. Акт від 04.09.2024 містить приписи, про начебто порушення, які були здійсненні позивачем, у частині несвоєчасного повернення валютної виручки за зовнішньоекономічним контрактом. Так, відповідач у акті від 04.09.2024 року зазначає «Станом на 22.08.2023 (граничний строк надходження валютної виручки) та станом на 31.07.2024 року (останній день періоду, що перевіряється) по контракту із Template Factory Sp.z o.o. обліковується дебіторська заборгованість в сумі 20718 EUR, що відповідає даним бухгалтерського обліку ТОВ «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ ГРУП». Також позивач зазначив, що оскільки у разі існування безпосереднього та прямого причинно-наслідкового зв`язку між дією факторів нездоланної сили та реальною свободою поведінки суб`єкта права вчинення діяння в умовах форс-мажору звільняє учасника суспільних відносин від юридичної відповідальності і за приписами ст.112 Податкового кодексу України, і за приписами ст.218 Господарського кодексу України, то слід констатувати, що обставини повномасштабної військової агресії Російської Федерації проти України з 24.02.2022, які призвели до порушення строків за операціями з імпорту товарів з 24.02.2022 та є істотним та вагомим чинником недотримання заявником строку розрахунків за зовнішньоекономічним контрактом поза межами 185 днів. Позивач зазначив, що згідно інформації, яка міститься у ППР, то період який був перевірений контролюючим органом це починаючи із 17.01.2023 року та закінчуючи 31.07.2024 роком, тобто частина періоду, а саме з 31.06.2023 по дату закінчення карантинних обмежень, який підлягав перевірці, взагалі не міг бути предметом перевірки.

Відповідачем головним управління ДПС у Харківській області у Харківській області (далі відповідач) подано до суду відзив, який містить заперечення на позов. Наводить аргументи про те, що у періоді, за який здійснювалася перевірка, на виконання умов Контракту від 17.01.2023 № 17/01, який укладено з компанією Template Factory Sp. z o.o. Адреса: 02-004 Warszawa, ul. T. Chalubinskiego 9/2 Poland відвантажено товар (Пшениця (тверда не для посіву, продовольча, 4 класу, врожай 2022р, євро1) на загальну суму 228 718,00 EUR. Виручка за відвантажений товар надійшла на загальну суму 208 000,00 EUR у періоді часу з 07.02.2023 по 28.04.2023. Таким чином, виручка за відвантажений товар станом на 22.08.2023 (граничний строк надходження валютної виручки) та станом на 31.07.2024 (останній день періоду, що перевіряється) надійшла не в повному обсязі. Станом на 22.08.2023 по Контракту від 17.01.2023 № 17/01 рахується дебіторська заборгованість в сумі 20718 EUR по розрахунках між ТОВ «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ ГРУП» - «Постачальник», з Template Factory Sp. z o.o. Адреса: 02-004 Warszawa, ul. T. Chalubinskiego 9/2 Poland - «Покупець», що відповідає даним бухгалтерського обліку ТОВ «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ ГРУП». Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів в період запровадження воєнного стану становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року, що визначено пунктом 142 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» із змінами та доповненнями. Таким чином, на підставі абзацу 2 пункту 7 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено. Щодо впливу дії форс-мажорних обставин на дотримання строків розрахунків за зовнішньоекономічним договором відповідач зазначив, що у позивача та його контрагента було достатньо часу (з 29.04.2023 по 22.08.2023) на здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором у повному обсязі. Таким чином, враховуючи норми чинного законодавства та практику Верховного Суду Позивачем у позовній заяві, на думку ГУ ДПС, не доведено факт наявності форсмажорних обставин та вплив їх на граничні строки розрахунків за зовнішньоекономічним договором. Пеня, що передбачена частиною п`ятою статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», за порушення строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, у період дії карантину, встановленого КМУ на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID- 19), застосовується на загальних підставах і на таку не поширюються положення абзацу 11 пункту 52-1 підрозділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України». Таким чином, ГУ ДПС у Харківській області діяло в межах та відповідно до вимог Податкового кодексу України при проведенні перевірки з питань дотримання граничних строків розрахунків за зовнішньоекономічним договором.

Позивачем подано до суду клопотання про зупинення провадження у справі до набрання законної сили судовим рішення у справі № 992/5102/23.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 20.02.2025 клопотання представника позивача про зупинення провадження у справі - задоволено. Зупинено провадження у адміністративній справі № 520/30195/24 за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ ГРУП" до головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкового повідомлення-рішення, - до набрання законної сили судовим рішень у справі №922/5102/23.

Від відповідача 11.06.2025 до суду надійшло клопотання про поновлення провадження у справі №520/30195/24.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 25.06.2025 клопотання ГУ ДПС у Харківській області про поновлення провадження у справі №520/30195/24 задоволено. Поновлено провадження у адміністративній справі № 520/30195/24.

Відповідачем 04.09.2025 подано до суду додаткові пояснення в яких відповідач зазначив, що Верховний Суд неодноразово наголошував, що до правовідносин, пов`язаних із порушенням граничних строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності, не застосовуються положення статті 112 ПК України, оскільки ці правовідносини регулюються спеціальним законом Законом України «Про валюту і валютні операції». Відповідальність за порушення строків валютних розрахунків встановлена Законом №2473-VIII. Порушення строків розрахунків за зовнішньоекономічними операціями тягне за собою відповідальність у вигляді пені, передбаченої частиною п`ятою статті 13 Закону №2473-VIII. Нарахування пені в цьому випадку є автоматичним наслідком самого факту порушення строків, і не залежить від доведеності вини платника. Відсутність вини не є підставою для звільнення від відповідальності у вигляді пені, оскільки такі правовідносини регулюються нормами спеціального закону. Отже, відповідач вважає, що спірне повідомлення рішення є правомірним та винесеним відповідно до вимог чинного законодавства.

У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі, надав додаткові пояснення. Просить позов задовольнити з підстав викладених у заявах по суті.

Представник відповідача проти позову заперечував, підтримуючи позицію, викладену у відзиві та додаткових поясненнях. Просить у позові відмовити.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд прийшов до наступного з огляду на таке.

Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Товариство з обмеженою відповідальністю " УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ ГРУП " зареєстроване за кодом .

Головним управлінням ДПС у Харківській області відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, пункту 41.1 статті 41, пункту 61.1 та пункту 61.2 статті 61, підпункту 62.1.3 пункту 62.1 статті 62, підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78, пункту 82.2 статті 82, підпункту 69.351 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI, із змінами та доповненнями, на підставі наказу Головного управління ДПС у Харківській області від 16.08.2024 № 3688-п, було проведено позапланову виїзну документальну перевірку ТОВ з питання дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом від 17.01.2023 № 17/01 за період із 17.01.2023 по 31.07.2024.

Згідно з висновків акту перевірки від 04.09.2024 № 41387/20-40-07-01-05/43109616 встановлено порушення частини 2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції» із змінами та доповненнями, пункту 142 Постанови № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» із змінами та доповненнями.

На підставі акту перевірки від 04.09.2024 № 41387/20-40-07-01-05/43109616 головним управлінням ДПС у Харківській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 10.10.2024 №1 на суму 824 754,57 грн.

Не погоджуючись із винесеним податковим повідомленням-рішенням від 10.10.2024 №1, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ унормовані Законом України №2473-VIII від 21.06.2018 (далі по тексту Закон № 2473), який також встановлює відповідальність за порушення валютного законодавства.

Стаття 13 Закону № 2473 визначає особливості встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Так, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів (ч.1 ст. 13 Закону №2473).

Згідно із вимогами частини третьої статті 13 Закону №2473 у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Згідно частини 5 статті 13 Закону № 2473 порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Разом з тим, частина 6 статті 13 Закону №2473 передбачає, що у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

З аналізу наведених вище положень Закону № 2473 вбачається, що в разі зупинення виконання господарської операції, яке зумовлене виникненням форс-мажорних обставин, зупиняється як перебіг строку розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, так і нарахування пені на весь період дії форс-мажорних обставин.

Правління Національного банку України (далі за текстом - НБУ) затвердило постановою від 02 січня 2019 року № 5 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті (далі за текстом - Положення № 5).

Згідно з пунктом 21 розділу ІІ вказаного Положення граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Пункт 23 розділу ІІ Положення №5 передбачає, що розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного пунктом 21 розділу II цього Положення, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення, у повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією).

Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в Україні в банку.

Водночас, 24 лютого 2022 року з метою забезпечення надійності та стабільності функціонування банківської системи НБУ прийняв постанову № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (далі за текстом - Постанова № 18).

Постановою Правління НБУ № 68 від 04 квітня 2022 року Постанову №18 було доповнено, зокрема пунктами наступного змісту: « 142. Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 90 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року»; « 144. Розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного в пункті 142 цієї постанови, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови в повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в банку в Україні».

У подальшому, до пункту 142 Постанови № 18 вносились зміни і з 07 червня 2022 року цифри "90" було замінено цифрами "120", а з 07 липня 2022 року - цифри "120" замінено цифрами "180" (постанови Правління НБУ №113, №142 відповідно). Таким чином, за загальним правилом імпорт товарів має здійснюватися у строки, зазначені у договорах, але не пізніше граничного строку розрахунків, встановленого НБУ, що обчислюється з дня здійснення авансового платежу (попередньої плати).

До 05 квітня 2022 року такі граничні строки розрахунків становили 365 календарних днів.

З огляду на введення в Україні воєнного стану НБУ змінив граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту. Відповідно до указаних змін у період з 05 квітня 2022 року по 07 червня 2022 року такі строки становили 90 календарних днів, з 07 червня 2022 року по 07 липня 2022 року - 120 календарних днів, з 07 липня 2022 року - 180 календарних днів. При цьому змінені Постановою № 18 строки застосовуються лише до операцій, що здійснені з 05 квітня 2022 року.

Щодо посилання позивача на форс-мажорні обставини як на підставу для звільнення від фінансової відповідальності, суд прийшов наступного.

Згідно з пп. 112.8.9 п.1 12 ст. 112 ПК України обставинами, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору).

Відповідно до статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженою нею регіональними торгово-промисловими палатами, або уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту) є підставою для подовження законодавчо встановлених термінів (строків) розрахунків на період дії форс-мажорних обставин та підставою для не нарахування пені на період дії форс-мажорних обставин.

Суд зазначає, що форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. Те, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що наявність форс-мажорних обставин може бути засвідчено відповідним компетентним органом.

Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду від 25.01.2022 у справі № 904/3886/21.

Наявність форс-мажорних обставин засвідчується Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами відповідно до статей 14, 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати України» шляхом видачі сертифіката.

У статті 3.3 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням Президії ТПП від 18.12.2014 № 44 (5), вказано, що сертифікат (в певних договорах, законодавчих і нормативних актах згадується також як висновок, довідка, підтвердження) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (далі - сертифікат) - це документ, за затвердженими Президією ТПП України відповідними формами, який засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом.

Відповідно до розпорядження ТТП України № 3 від 25.02.2022 «Про процедуру засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у період дії воєнного стану на території України» установлено, що тимчасово, на період воєнного стану на території України до припинення або скасування воєнного стану на території України, уповноважені регіональні торгово-промислові палати, мають право за зверненням суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб, засвідчувати форс-мажорні обставини з усіх питань, що належать до компетенції ТПП України, в тому числі передбачених п. 4.2 Регламенту засвідчення Торгово-промислового палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс мажорних обставин, який затверджено Рішенням Президії ТПП України від 18.12.2014 3 44 (5) (із змінами та доповненнями).

Суд зазначає, що надання сертифікату Торгово-промисловою палатою України чи регіональними торгово-промисловими палатами, отриманого у встановленому законодавством порядку, є обов`язковою умовою, оскільки сам лише факт існування форс-мажорних обставин, не звільняє від виконання зобов`язання автоматично.

При видачі сертифікату Торгово-промислова палата України чи регіональна торгово-промислова палата засвідчує не тільки форс-мажорні обставини, але і їх безпосередній вплив на конкретне зобов`язання (договір), у якому заявник є стороною (причинно-наслідковий зв`язок між обставиною/подією і неможливістю виконання заявником своїх конкретних зобов`язань).

Відповідно до діючого законодавства України, форс-мажор звільняє лише від відповідальності за порушення зобов`язання, що сталося внаслідок такого форс-мажору, але не звільняє від виконання відповідного зобов`язання і не є підставою для припинення зобов`язань. Проте і звільнення від відповідальності може мати місце лише у випадку, коли невиконання зобов`язання є наслідком дії форс-мажорних обставин, що має бути доведено у встановленому чинним законодавством порядку та підтверджено належними документами.

В постанові Верховного Суду у справі № 560/9742/22 від 13.07.2023 зроблено висновок, що сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами, або уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту) є підставою для подовження законодавчо встановлених термінів (строків) розрахунків на період дії форс-мажорних обставин та підставою для не нарахування пені на період дії форс-мажорних обставин.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 11.09.2024 у справі № 520/21174/23.

Суд зазначає, що лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1, яким засвідчено форс - мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України, що унеможливлюють суб`єктів господарської діяльності у встановлений термін виконати, зокрема, податкові обов`язки не є сертифікатом Торгово-промислової палати України, яким засвідчено форс-мажорні обставини.

У свою чергу, Верховний Суд у постанові від 19.04.2024 у справі № 580/5283/23 зазначав, що має встановлюватися (доводитися) вплив обставин непереборної сили, засвідчених відповідними сертифікатами Торгово-промислової палати України, на неможливість платника податку належним чином виконувати свої зобов`язання і на зміну його економічного стану цими форс-мажорними обставинами. Ці фактори мають перебувати у причинно-наслідковому зв`язку.

Доказів звернення ТОВ «УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ ГРУП» до Торгово-промислової палати України для отримання відповідного сертифікату, що засвідчує обставини непереборної сили (форс-мажор) саме у позивача матеріали справи не містять і судом не встановлено.

Відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 23.07.2024 у справі № 240/25642/22 введення воєнного стану в Україні не можна розцінювати як форс-мажорну обставину для не перерахування контрагентом - нерезидентом на рахунки позивача коштів за поставлений товар в межах зовнішньоекономічних контрактів.

Верховний Суд у постанові від 13.07.2023 у справі № 560/9742/22 зазначив, що сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами, або уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту), є підставою для подовження законодавчо встановлених термінів (строків) розрахунків на період дії форс-мажорних обставин та підставою для не нарахування пені на період дії форс-мажорних обставин.

У постанові від 22 травня 2024 року у справі № 620/14203/23 Верховний Суд вказав, що положення Закону України «Про валюту та валютні операції» не визначають жодним чином повноважень контролюючого органу на власний розсуд надавати оцінку висновку торгово-промислової палати щодо наявності форс-мажорних обставин, як і не покладає на суб`єкта господарювання обов`язок довести контролюючому органу наявність форс-мажорних обставин, а навпаки вказується лише про необхідність надати довідку (сертифікат) про існування форс-мажорних обставин у конкретно визначеній господарській операції.

Тобто, ч.6 ст. 13 Закону "Про валюту та валютні операції" надає у спірних правовідносинах довідці (сертифікату) торгово-промислової палати ознаки преюдиційного характеру, оскільки визначає цей документ як достатній доказ існування форс-мажорних обставин у конкретному випадку, що не вимагає надання додаткових доказів та документів під час проведення перевірки або під час оскарження в судовому порядку її наслідків.

Досліджуючи матеріали справи суд зазначає, що Головним управлінням ДПС у Харківській області, відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, пункту 41.1 статті 41, пункту 61.1 та пункту 61.2 статті 61, підпункту 62.1.3 пункту 62.1 статті 62, підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78, пункту 82.2 статті 82, підпункту 69.351 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI, із змінами та доповненнями, на підставі наказу Головного управління ДПС у Харківській області від 16.08.2024 № 3688-п, було проведено позапланову виїзну документальну перевірку ТОВ з питання дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом від 17.01.2023 № 17/01 за період із 17.01.2023 по 31.07.2024, про що складено акт перевірки від 04.09.2024 №41387/20-40-07-01- 05/43109616 та податкове повідомлення рішення від 10.10.2024 №1 на суму 824 754,57 грн.

Як вбачається з акту перевірки ТОВ "УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ ГРУП" у періоді з 17.01.2023 по 31.07.2024, на виконання умов Контракту від Контракту від 17.01.2023 № 17/01, який укладено з компанією Template Factory Sp. z o.o. Адреса: 02-004 Warszawa, ul. T. Chalubinskiego 9/2 Poland відвантажено товар (Пшениця (тверда не для посіву, продовольча, 4 класу, врожай 2022р, євро1) на загальну суму 281987,50 EUR згідно митних декларацій у період з 06.02.2023 по 07.03.2023 на загальну суму 281 987,50 EUR.

Частину товару на суму 53 269,50 EUR повернуто ТОВ "УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ ГРУП" 09.06.2023. Таким чином, товару поставлено на загальну суму 228 718,00. Виручка за відвантажений товар надійшла на загальну суму 208 000,00 EUR у періоді часу з 07.02.2023 по 28.04.2023.

Відтак виручка за відвантажений товар станом на 22.08.2023 (граничний строк надходження валютної виручки) та станом на 31.07.2024 (останній день періоду, що перевіряється) надійшла не в повному обсязі.

Розрахунок пені №41387/20-40-07-01-05/43109616 від 04.09.2024 містить періоди порушення граничних строків розрахунків, а саме з 23.08.2023 до 31.07.2024, кількість днів затримки 344 дня, суми простроченої заборгованості 824754,57 грн, ставки пені 0,30% та суми пені - 824754,57 грн.

Доказів наявності висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, про продовження строків розрахунку в іноземній валюті по експортному контракту від 17.01.2023 №17/01 надано не було, як не було надано і сертифікату про форс-мажорні обставини.

Так, за наявних у матеріалах справи документів, суд доходить висновку, що позивачем не доведено факту виникнення форс-мажорних обставин, які вплинули на виконання зобов`язань за вищезазначеними договорами, та не подано документів повноважних органів, що засвідчують факт виникнення таких форс-мажорних обставин.

Крім того суд зазначає, що ухвалою Господарського суду Харківської області від 06.08.2024 року у справі №922/5102/23 поновлено провадження у справі. Нотаріально завірені переклади документів, надані Товариством з обмеженою відповідальністю «Українські лани груп» 01.07.2024 року (вх.№16926) на виконання ухвали Господарського суду Харківської області від 18.12.2023 року залишено без розгляду. Позову заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Українські лани груп» до Template Factory Sp.z o.o., Польща про стягнення 20718,00 євро залишено без розгляду.

Постановою Східного апеляційного Господарського суду від 12.05.2025 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Українські лани груп» залишено без задоволення. Ухвалу Господарського суду Харківської області від 06.08.2024 року у справі №922/5102/23 залишено без змін.

Отже, у спірних правовідносинах відповідач діяв у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження йому надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення; безсторонньо (неупереджено), добросовісно та розсудливо.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним судом в постановах від 29 серпня 2024 року у справі № 280/7416/23, від 10 грудня 2024 року у справі № 160/8372/23, від 10 грудня 2024 року у справі № 160/8372/23.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на викладене, податкове повідомлення - рішення головного управління ДПС у Харківській області від 10.10.2024 № про зобов`язання сплатити пеню за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності у розмірі 824754,57 грн є правомірним та не підлягає скасуванню.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 Кодексу адміністративного судочинства України.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача задоволенню не підлягають, а тому у таких необхідно відмовити.

У відповідності до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати понесені позивачем необхідно покласти на останнього.

Керуючись статтями 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 КАС України, суд, -

у х в а л и в :

у адміністративному позові товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ ГРУП" до головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про скасування податкового повідомлення-рішення відмовити.

Судові витрати понесені товариством з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ ГРУП" покласти на останнього.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКІ ЛАНИ ГРУП", місцезнаходження місто Харків, проспект Гагаріна, будинок 201, ;

відповідач головне управління Державної податкової служби у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, місцезнаходження місто Харків, вулиця Григорія Сковороди, будинок № 46, ;

Повне судове рішення складено та підписано суддею 30.09.2025.

Суддя М. І. Садова