Справа № 420/39615/24
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2025-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Дубровної В.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю АГРО-ЗІРКОВА до Головного управління ДПС в Одеській області та до Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

І. Зміст позовних вимог.

До суду з позовом звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю АГРО-ЗІРКОВА (далі - позивач, ТОВ АГРО-ЗІРКОВА) до Головного управління ДПС в Одеській області (далі - відповідач 1, ГУ ДПС в Одеській області) та до Державної податкової служби України (далі - відповідач 2), у якому, просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС в Одеській області, яка приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 03.10.2024 року №11864233/42419042;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №1 від 30.06.2024 року у Єдиному реєстрі податкових накладних, датою її подання на реєстрацію.

II. Позиція позивача, заперечення відповідача.

На обґрунтування вказаних вимог позивач зазначає, що відповідно умов договору складського зберігання №10 від 17.10.2023р. укладеного між ТОВ «КЕРНЕЛ-ТРЕЙД» та ТОВ «АГРО-ЗІРКОВА» позивачем було надано послуги на загальна вартість 1 056 567,48 грн., у т .ч. ПДВ 176 094,58 грн., що підтверджується актом надання послуг №22 від 30 червня 2024 року. У відповідності до п. 201.10 ст. 201 ПК України позивачем було складено податкову накладну №1 від 30 червня 2024 року на суму 1 056 567,48(далі - ПН) та надіслано її для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних ( далі - ЄРПН), проте реєстрація ПН була зупинена на підставі пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій (додаток 3 Порядку). У зв`язку з чим, позивачем до контролюючого органу було направлено 01 жовтня 2024 р. повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН для розгляду питання прийняття рішень про їх реєстрацію в ЄРПН. Проте, регіональною комісією ДПС в Одеській області протиправно прийнято рішення №11864233/42419042 від 03.10.2024 р. про відмову у реєстрації вищевказаних податкових накладних у зв`язку з надання платником податку копії документів, складених з порушенням законодавства. Позивач вважає, шо оскаржуване рішення не містить конкретної інформації щодо причин та підстав для його прийняття, а лише містить загальне посилання на те, що причиною його прийняття є надання платником податку копій первинних документів, складених із порушенням законодавства, тобто визначивши лише загальні підстави прийняття свого рішення, не зазначивши конкретної інформації щодо причин та підстав його прийняття, відповідадач не дотимався вимоги стосовно обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії .

20.01.2025 року судом зареєстровано від відповідачів спільний відзив на позовну заяву, яким заперечують проти задоволення позову, стверджуючи, що внаслідок зупинення реєстрації в ЄРПН податкової накладної № 1 від 30.06.2024 згідно п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій позивачем на підтвердження інформації, зазначеної в ПН, було подано до контролюючого органу Повідомлення № 25 від про подання пояснень та копій документів щодо податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію якої зупинено, додавши 58 додатки. Однак, Комісією ГУ ДПС в Одеській області було прийнято рішення №11864233/42419042 від 03.10.2024 р. про відмову в реєстрації ПН у зв`язку з тим, що документи були складені/оформлені із порушенням законодавства. Зокрема, Відповідач-1 вказує, що надані позивачем акт повторного (спільного) визначення якості та акт відбору зразків (проб), містять лише підписи та печатки контрагентів та не містять жодної інформації щодо якості зерна. Крім того звертає увагу, що у Позивача відсутня прийнята таблиця даних платника податку на додану вартість із кодом УКТЗЕД/ДКПП 52.10 як таким, що на постійній основі постачається/виготовляється. аким чином, на момент винесення оскаржуваного рішення про відмову у реєстрації податкових накладних в ЄРПН, Позивач не виконав вимоги ПК України та Порядку № 520 щодо підтвердження правомірності формування та подання вказаних податкових накладних, що стало підставою для відмови в їх реєстрації.

ІІІ. Процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду від 26 грудня 2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, якою передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Цією ж ухвалою зобов`язано Головне управління Державної податкової служби в Одеській області разом з відзивом надати суду належним чином завірені копії документів зокрема: пояснення з доказами щодо застосування пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, визначених у додатку № 1 до Порядку № 1165; протокол комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі якого було прийнято оскаржувані рішення про відмову у реєстрації податкових накладних; докази, які стали підставою для прийняття оскаржуваних рішень, у т.ч. квитанції, згідно яким реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинено, повідомлення про подання пояснень та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, документи довільного формату, додатки до повідомлення тощо (у разі їх не надання позивачем).

Щодо клопотання представника відповідача, поданого разом з відзивом на позовну заяву, про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, то суд вказує про таке.

Згідно з ч. 4 ст. 260 КАС України, якщо відповідач в встановлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів з дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Відповідно до ч. 12 ст. 170 КАС України, якщо суд в ухвалі про відкриття провадження у справі за результатами розгляду відповідного клопотання позивача вирішує розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, суд визначає строк відповідачу для подання заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, який не може бути меншим п`яти днів з дня вручення ухвали.

Суд зазначає, що ухвалою про відкриття провадження у справі від 26 грудня 2024 року судом вирішено, що розгляд справи буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження, виходячи із характеру та обсягу доказів по справі та характеру спірних правовідносин, які не потребують усного заслуховування сторін.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. ( частина 3 ст. 257 КАС України).

Як вбачається з даного клопотання відповідача, то воно обґрунтовано тим, що предметом розгляду даної справи є правомірність прийнятого контролюючим органом рішення про відмову у реєстрації податкових накладних на загальну суму 1 056 567,48 грн., а тому вимагає повного та всебічного встановлення обставин справи в рамках відкритих, судових засідань .

Натомість, предметом оскарження у даній справі є рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області, а не рішення суб`єкта владних повноважень, яким визначена сума грошових зобов`язань, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про її стягнення.

Окрім того, відповідач не обґрунтовує яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи, або їх повноту та негативні наслідки.

При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження, відповідач не позбавлений права викласти свої міркування та заперечення у додаткових письмових поясненнях та надати додаткові докази по справі, тобто не позбавлений прав, передбачених ст. 44 КАС України.

Отже, принцип змагальності сторін забезпечується і при розгляді судом справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведена необхідність продовження розгляду справи з викликом сторін, тому дане клопотання є необґрунтованим і не підлягає задоволенню.

З огляду на вказане дана справа розглядається судом в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

ІV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

17.10.2023 р. між ТОВ Агро-Зіркова (Зерновий склад) та ТОВ Кернел-Трейд (Поклажодавець) було укладено договір складського зберігання №10 .

30.06.2024 року на підставі вказаного договору складського зберігання внаслідок надання послуг з : вивантаження насипом на автотранспорт, оформлення складських квитанцій, очищення, приймання та зберігання соняшника некласний 2023, на загальну суму 1 056 567,48 грн., в т.ч. ПДВ 176 096,58 грн. , було складено та підписано акт надання послуг №22 від 30.06.2024 р. (а.с. 50)

30.06.2024 р. ТОВ Агро-Зіркова складено та надіслано засобами електронного зв`язку для реєстрації в ЄРПН податкову накладну №1 на суму 1 056 567,48 грн., в т.ч. ПДВ 176 096,58 грн. (а.с. 38)

15.07.2024 року позивач отримав через електронний кабінет квитанцію за реєстр. № згідно якої реєстрацію вищезазначеної податкової накладної в ЄРПН зупинено відповідно до п. 201.16 ст.201 Податкового кодексу України, з підстав: Обсяг постачання товару/послуги 52.10 перевищує величину залишку, визначеного як різниця обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій (додаток 3 Порядку). Додатково повідомляємо: "D"=1.1332%, "Рпоточ"=0 Запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. (а.с. 39)

01.10.2024 р. на виконання п. 11 Порядку №1165, та у відповідності п.4 Порядку № 520, ТОВ агро Зіркова через електронний кабінет направлено до контролюючого органу повідомлення № 25 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних, реєстрацію яких зупинено, а саме податкової накладної № 1 вд 30.06.2024, реєстрацію якої зупинено, додавши 58 додатків. У графі Пояснення позивачем зазначено: В підтвердження реальності, здійснення господарської операції по зазначеній податковій накладній надаємо пояснення (додаток 1, формат PDF) та скановані копії документів:документи щодо виникнення податкового зобов?язання, договірних відносин між ТОВ "АГРО-ЗІРКОВА" і ТОВ "КЕРНЕЛ ТРЕЙ" та факту надання послуг;документи, які підтверджують наявність матеріально-технічної бази, достатньої для ведення господарської діяльності;документи, що є підтвердженням витрат, пов?язаних з господарською діяльністю (а.с. 37)

При цьому, ГУ ДПС не заперечує щодо отримання від позивача Повідомлення № 25 від 01.10.2024 р. та доданих до нього копій вказаних документів, що підтверджується скріншотом з екрану КП «Податковий блок».

03.10.2024року за результатами розгляду наданих пояснень і документів, доданих до них, регіональною Комісією ГУ ДПС в Одеській області прийнято рішення про відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в ЄРПН № 11864233/42419042, підставою відмови за вказаними рішеннями контролюючим органом зазначено «надання платником податку копії документів, складених з порушенням законодавства». У графі "Додаткова інформація (зазначити конкретні документи) вказаного "первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури / інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні, наявність податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій.; постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (?накл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку". (а.с. 41)

Позивачем вказане рішення Комісії регіонального рівня було оскаржено до Комісії центрального рівня ДПС України, проте рішеннями Комісії центрального рівня з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН №66389/4219042/2 від 23.10.2024 р. за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН, скаргу ТОВ Агро Зіркова залишено без задоволення, а рішення Комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкових накладних в ЄРПН - без змін, у зв`язку з ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Не погоджуючись з рішенням комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

V. Норми права, які застосував суд.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями ПК України від 02.12.2010 р. № 2755-VI (далі - ПК України) передбачено, зокрема,-

- на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін. (абзац перший пункту 201.1 статті 201 ПК України)

- при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. ( абзац перший пункту 201.10 статті 201 ПК України);

- податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.(абзац другий пункту 201.10 статті 201 ПК України);

- якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин. ( абзац 10 пункту 201.10 статті 201 ПК України);

- реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України. ( пункт 201.16. ст. 201 ПК України).

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначено постановою Кабміну України від 11 грудня 2019 року № 1165 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних", яка з 01 лютого 2020 року набрала чинності ( далі - Порядок № 1165),зокрема, -

- платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3). ( пункт 5 Порядку № 1165)

- у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної / розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється. ( пункт 7 Порядку № 1165)

- платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет. ( пункт 8 Порядку №1165).

- у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації. ( пункт 10 Порядку №1165).

- у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної / розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації. ( пункт 11 Порядку №1165);

- комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. ( абзац другий пункту 25 цього Порядку № 1165);

- комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном. (абзац перший пункту 26 Порядку №1165);

- комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні) (пункт 44 Порядку № 1165).

Додатком № 3 до Порядку № 1165 визначені Критерії ризиковості здійснення операцій, зокрема, обсяг постачання товару/послуги згідно з кодом УКТЗЕД/Державного класифікатора продукції та послуг/умовним кодом такого товару, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі за відсутності такого товару/послуги згідно з кодом УКТЗЕД/Державного класифікатора продукції та послуг/умовного коду товару у врахованій таблиці даних платника податку. ( пункт 1 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 1154 від 12.10.2022; в редакції Постанов КМ № 1428 від 23.12.2022, № 574 від 02.06.2023)

Механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України визначає Порядок прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 року № 520, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 13.12.2019 за № 1245/34216, в редакції чинній в редакції, чинній станом на час подання платником податків повідомлення про надання пояснень і копій документів та прийняття податковим органом оскаржуваних рішень ( далі - Порядок № 520), зокрема, -

- прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня). ( пункт 2 Порядку № 520).

- у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі. ( пункт 4 Порядку № 520).

- перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи, інвентаризаційні описи, у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні ( абзац четвертий пункту 5 із змінами, внесеними згідно з Наказом Міністерства фінансів № 19 від 12.01.2023)

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством. ( пункт 5 Порядку № 520).

- письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку:

або приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу, за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку;

або направляє повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та / або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - Повідомлення), за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку з пропозицією щодо надання платником податку додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/ розрахунку коригування;

або приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у разі надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства, та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу, за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Платник податку має право подати до контролюючого органу додаткові пояснення та копії документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, протягом 5 робочих днів з дня, наступного за днем отримання Повідомлення.

Додаткові письмові пояснення та копії документів, зазначені в абзаці шостому цього пункту, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 06 червня 2017 року № 557, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03 серпня 2017 року за № 959/30827 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 01 червня 2020 року № 261).

За результатами розгляду поданих додаткових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем їх отримання, приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Якщо платник податку не надав додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі протягом 5 робочих днів, що настають за днем граничного строку їх подання, визначеного абзацом шостим цього пункту. ( пункт 9 Порядку № 520 в редакції Наказу Міністерства фінансів № 19 від 12.01.2023).

- Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання / часткового надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, при отриманні Повідомлення;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства. ( пункт 10 Порядку № 520 в редакції Наказу Міністерства фінансів № 19 від 12.01.2023)

- Рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку. (пункт 12 Порядку № 520).

Додатком № 1 до Порядку № 520 затверджена форма Рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, згідно з Наказом Міністерства фінансів № 19 від 12.01.2023).

VI. Оцінка суду.

З аналізу наведених вище правових норм слідує, що з метою вирішення питання про наявність / відсутність підстав для реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з 08 березня 2023 року було встановлено наступний алгоритм взаємодії платника податків та податкового органу.

За наслідками отримання квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної в ЄРПН пункт 4 Порядку №520 надає право платнику податків подати на розгляд комісії регіонального рівня письмові пояснення та копії документів на підтвердження інформації, зазначеної у такій податковій накладній / розрахунку коригування. Загальний перелік таких документів визначений пунктом 5 Порядку № 520.

Якщо платник податків скористався правом подання письмових пояснень та копій документів, то за результатами розгляду останніх комісія регіонального рівня приймає одне із трьох наступних рішень:

1) рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН - якщо надані платником податків документи та письмові пояснення підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній / розрахунку коригування;

2) про направлення Повідомлення - якщо наданих платником податків документів та письмових пояснень недостатньо для підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування. При цьому зміст форми указаного Повідомлення (Додаток 2 до Порядку № 520) свідчить, що у ньому мають бути вказані конкретні документи, які пропонується надати платнику податків;

3) рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН - якщо платник податків надав письмові пояснення та достатній обсяг документів, передбачених пунктом 5 Порядку № 520, але вони не відповідають вимогам законодавства, внаслідок чого не можуть вважатися такими, що підтверджують інформацію, зазначену в податковій накладній / розрахунку коригування.

При цьому із змісту пункту 10 Порядку № 520 та форми Рішення (Додаток 1 до Порядку №520) слідує, що комісія регіонального рівня у випадку, якщо подані платником податків пояснення / додаткові пояснення та копії документів не підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній/ розрахунку коригування, проставляє відмітку у графі «надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства».

Вищенаведене відповідає правовому висновку Верховного Суду у постанові від 24 березня 2025 року у справі № 140/32696/23, зробленому в результаті аналізу застосування положень Порядку № 520 з урахуванням змін, що набрали чинності з 08 березня 2023 року.

Повертаючись до обставин даної справи, на виконання умов договору складського зберігання № 10 від 17.10.2023року, позивачем надано послуги, що підтверджується актом надання послуг №22 від 30.06.2024 р.

На виконання вищенаведених вимог абзацу першого пункту 201.1., 201.10. статті 201 ПК України, позивачем складено та надіслано для реєстрації в ЄРПН податкову накладну №1 від 30.06.2024 року на суму 1 056 567,48 грн., в т.ч. ПДВ 176 096,58 грн.

Проте, реєстрація вказаної ПН була зупинена з підстав відповідності господарської операції пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

При цьому, позивачу було запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без деталізації того, які саме документи слід надати.

Отже, суд вважає, що дії податкового органу на цій стадії не суперечать вимогам законодавства, оскільки вищевказані зміни, що були внесені до Порядку № 520 з 08 березня 2023 року та положення підпункту 3 пункту 11 Порядку № 1165 зобов`язує контролюючий орган в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування навести тільки пропозицію для платника податків надати документи, необхідні для прийняття рішення про реєстрацію таких ПН/РК в ЄРПН.

В свою чергу, платник податків, який має намір скористатись таким правом, подає до контролюючого органу не усі визначені пунктом 5 Порядку № 520 документи, а лише ті, які підтверджують сутність і зміст такої господарської операції з огляду на її специфіку, що визначається у кожному конкретному випадку окремо.

В подальшому, розгляд контролюючим органом документів, наданих платником за результатами отримання квитанції про зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН, здійснюється за правилами, встановленими пунктами 9, 10 Порядку № 520 (в редакції, чинній з 08 березня 2023 року).

Повертаючись до обставин цієї справи, судом встановлено, що внаслідок зупинення реєстрації спірної податкової накладної та з метою прийняття рішення про її реєстрацію в ЄРПН, позивачем було надано до ГУ ДПС разом з Повідомленням № 25 від 01.10.2024 р. про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, перелік первинних документів, які він вважав за необхідне надати для підтвердження вказаної господарської операції, а саме, Витяг з державного реєстру речових прав, Складська квитанція на зерно 496 від 27.06.2024, Акт доробки зерна, Акт наданих послуг з розподілу природного газу від 30.06.2024_АТ ОДЕСАГАЗ, Акт виконаних робіт до договору оренди №6 від 30.06.2024р._ВУЖКГ м. Березівка, Договір оренди рухомого майна 0105-24 від 01.05.2024_ПП Агрофірма Поділля, Акт прийому-передачі спожитого природного газу від 30.06.2024р._ТОВ ЮГ-ГАЗ, Акт надання послуг із забезпечення перетікань РЕЕ від 30.06.2024р.__ДЕТЕК Одеські електромережі, Банківська виписка за період з 01.06.2024 по 30.06.2024, Акт прийому-здачі виконаних робіт від 30.06.2024р._УПО в Одеській обл.,Акт приймання виконаних робіт з технічного обслуговування газопроводу 828 від 28.06.2024_ПП Юженергоавтоматика, Договір_ПЦО-1.2900-21 від 01.10.2021, пояснення до податкової накладної, Додаток_1 до Договору складського зберігання_10 від 17.10.2023р.,Додаток_2 до Договору складського зберігання_10 від 17.10.2023р.,Додаток_3 до Договору складського зберігання_10 від 17.10.2023р._ТОВ Кернел-Трейд., Рахунок на оплату 21 від 30.06.2024, Платіжна інструкція 1615943 від 09.07.2024р, Акт надання послуг 22 від 30.06.2024, Акт звірки взаємних розрахунків, форма 36.

При цьому, ГУ ДПС не заперечує щодо отримання від позивача Повідомлення № 25 від 01.10.2024р. та доданих до нього копій вказаних документів, що підтверджується скріншотом з екрану КП «Податковий блок».

За результатом розгляду вказаних документів Комісія ГУ ДПС в Одеській області одразу прийняла рішення №11864233/42419042 від 03.10.2024 р. про відмову у реєстрації податкової накладної № 1 від 30.06.2024 року з підстав «надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства», яке є предметом оскарження.

Отже, контролюючий орган не робив висновок про відмову у реєстрації спірної ПН з підстав ненадання чи часткового надання певних документів, а виходив з того, що наданих позивачем відповідно до пункту 4 Порядку № 520 документів було достатньо, проте, вони були складені із порушенням законодавства.

Щодо оскаржуваної відмови у реєстрації спірної податкової накладної з підстав «надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства», то суд враховує наступне.

Верховний Суд неодноразово, зокрема у постановах від 16 травня 2024 року у справі № 400/11727/23, від 31 травня 2023 року у справі № 260/6334/21, від 06 липня 2023 року у справі № 140/1986/22 тощо, наголошував на тому, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу. Приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарської операцій позивача на предмет їх реальності.

При цьому, контролюючий орган, виконуючи повноваження щодо моніторингу податкових накладних, має аналізувати первинні документи у взаємозв`язку з відомостями податкової накладної та іншими джерелами (державними реєстрами, електронними документами) лише за зовнішніми (формальними, очевидними) критеріями. Така позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16 травня 2024 року у справі № 400/11727/23.

Як вбачається зі змісту графи «Додаткова інформація» ( зазначити конкретні документи) оскаржуваного рішення Комісії ГУ ДПС в Одеській області №11864233/42419042 від 03.10.2024 р. , перелік конкретних документів, а саме первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури / інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні відповідає загальному переліку, наведеному в абз. 4 п. 5 Порядку № 520, який платник податку може подати.

Щодо доводів ГУ ДПС у відзиві на позов про надання позивачем акту повторного (спільного) визначення якості та акт відбору зразків (проб), який містять лише підписи та печатки контрагентів та не містять жодної інформації щодо якості зерна, то суд зазначає, що судовій перевірці підлягають ті документи, які були предметом перевірки комісією ГУ ДПС та покладені в основу висновків оскаржуваного рішення, проте як зазначалось вище зміст оскаржуваного рішення містить загальний перелік документів без зазначення конкретного документа, який не відповідає вимогам законодавства.

При цьому, суд зауважує, що перевірка відповідності наданих платником податків документів вимогам законодавства, зокрема, полягає у разі встановлення наявності відповідних недоліків (дефектів) у документах, наданих платником податків з метою реєстрації ПН/РК в ЄРПН, а тому податковий орган у рішенні повинен зазначити, які конкретно документи містять такі недоліки та в чому вони полягають.

Також не розкритим залишився зміст вказаного в спірному індивідуальному акті порушення, а саме: « наявність податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій та постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (?накл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку», а також не обґрунтовано, яким чином зазначене кореспондується із твердженням податкового органу про надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства.

Щодо позиції відповідачів про те, що у Позивача відсутня прийнята таблиця даних платника податку на додану вартість із кодом УКТЗЕД/ДКПП 5210 як такі, що на постійній основі постачається, то відповідно до п. 12 Порядку № 1165 подання до ДПС таблиці даних платника податку за встановленою формою є правом платника податку, а не його обов`язком.

Про дотримання контролюючим органом вимог обґрунтованості під час прийняття відповідного акта індивідуальної дії свідчитиме належна мотивація його висновку, зокрема зі встановленням обставин, що мають значення для реєстрації податкової накладної, а також за умови посилання на докази, якими такі обставини обґрунтовані, із зазначенням причин їх прийняття чи відхилення.

Тобто, у разі надання платником податків після отримання Квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної на розгляд комісії регіонального рівня пояснення та документи для реєстрації спірної ПН, а вказана комісія дійде висновку, що подані платником податків документи не дають підстав для реєстрації податкової накладної, то вона має обґрунтувати підстави неврахування поданих позивачем документів.

Натомість, наведений зміст оскаржуваного рішення не відповідає вказаним вимогам.

Підсумовуючи вищевказане, суд дійшов висновку, що при прийняті рішення від 03.10.2024 року № 11864233/42419042 про відмову в реєстрації податкової накладної № 1 від 30.06.2024 року з підстав надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства, Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області діяла без дотримання вимог вищевказаних норм діючого законодавства, яке регулює спірні правовідносини, що є наслідком визнання такого рішення протиправним та підставою для його скасування.

Щодо вимоги позивача про зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних датою їх подання на реєстрацію.

Згідно частини 3 статті 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Згідно пунктів 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 р. № 1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення).

Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку.

Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.

Отже, реєстрація в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію якої попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС України.

У цьому випадку, зобов`язання відповідача-2 (ДПС України) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних подану позивачем податкову накладну датою її фактичного надходження є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, та належним способом захисту порушеного права.

Зважаючи на те, що судом встановлено протиправність рішень відповідача-1 щодо відмови у реєстрації спірної податкової накладної, то, відповідно, вимога позивача про зобов`язання ДПС України її зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних днем їх подання на реєстрацію, є також обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у рішенні у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відображено принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

VІІ. Висновок суду.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі. ( ч. 2 ст. 77 КАС України).

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єктів владних повноважень на підтвердження правомірності своїх рішень, суд доходить висновку, що з наведених у позовній заяві мотивів і підстав, позовні вимоги підлягають задоволенню.

VIII. Розподіл судових витрат.

Згідно положень ст. 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як встановлено судом, при зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір в сумі 2422,40 грн., що підтверджується квитанцією про сплату від 21.12.2024 на суму 2422,40 грн. (а.с. 133)

Враховуючи, що за результатами розгляду справи суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, тому судовий збір у розмірі 2422,40 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області, у складі якого утворено Комісію, що прийняла оскаржуване рішення, яке судом визнано протиправним та скасовано.

Щодо розподілу судових витрат в частині витрат на професійну правничу допомогу в сумі 20 000,00 грн. суд зазначає наступне.

Витрати на професійну правничу допомогу врегульовані статтею 134 КАС України, якою передбачено, зокрема

- витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави (ч. 1 ст.134 КАС України).

- для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. (ч. 3 ст.134 КАС України).

- для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. (ч. 4 ст.134 КАС України).

- розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. (ч. 5 ст.134 КАС України).

- у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. (ч. 6 ст.134 КАС України).

- обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. ( частина 7 статі 134 КАС України)

Розподіл судових витрат врегульований статтею 139 КАС України, якою передбачено, зокрема, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. ( частина 7 статі 139 КАС України)

При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.( частина 9 статі 139 КАС України)

Законом України від 05 липня 2012 року № 5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (далі - Закон № 5076-VI) передбачено, зокрема

- договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. ( пункт 4 частини першої статті 1 Закону № 5076-VI)

- представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні. (пункт 9 частини першої статті 1 Закону № 5076-VI)

- інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (пункт 6 частини першої статті 1 Закону № 5076-VI).

- видами адвокатської діяльності є, серед іншого, надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами … Адвокат може здійснювати інші види адвокатської діяльності, не заборонені законом. ( стаття 19 Закону № 5076-VI)

- гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація та досвід адвоката, фінансовий стан клієнта й інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним і враховувати витрачений адвокатом час. ( стаття 30 Закону № 5076-VI)

З огляду на наведені вище правові норми є одним з видів судових витрат і адміністративним процесуальним законодавством регламентовано право позивача на відшкодування понесених документально підтверджених ним витрат на правничу допомогу.

При цьому, визначаючись із відшкодуванням понесених витрат на правничу допомогу, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

Велика Палата Верховного Суду вказала на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (пункт 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц).

Отже, ключовим критерієм під час розгляду питання щодо можливості стягнення гонорару адвоката у справі, яка розглядається є розумність заявлених витрат. Тобто розмір відповідної суми має бути обґрунтованим.

Як вбачається з наявних у справі доказів, то правнича допомога у даній справі надавалась адвокатом Серебрій Галиною Григорівною , що підтверджується Ордером на надання правничої допомоги серії ВН №1449801 від 20.12.2024 року, виданим на підставі Договору про надання правничої допомоги б/н від 27.01.2023 року

На підтвердження понесення витрат на правничу допомогу в сумі 20 000,00 грн., позивачем надано:

- договір про надання правничої допомоги від 27.01.2023 року, укладений між адвокатом Серебрій Галиною Григорівною (Адвокат) та ТОВ Агро-Зіркова (Клієнт) за умовами якого Адвокат бере на себе зобов`язання надавати правничу допомогу Клієнту в обсязі та на умовах, передбачених цим договором , а Клієнт зобов`язаний сплатити Адвокату винагороду ( гонорар) та витрати, необхідні для викоання його доручень , у порядку та строки обумовлені сторонами у договорі. (п. 1.1.) Гонорар є формою винагороди Адвоката за надання правничої допомоги Клієнту. За правничу допомогу, передбачену в п. 1.2. Договору Клієнт сплачує Адвокату винагороду (гонорар). Розмір винагороди Адвоката при наданні правничої допомоги, а також умови та порядок розрахунків, визначаються Сторонами в додатках до цього Договору. За правничу допомогу, що надається Адвокатом, Клієнт оплачує винагороду (гонорар) у залежності від обсягу часу, що його витрачено Адвокатом на правничу попомоги за Договором, з розрахунку вартості 1 год./1000 грн. (п. 4.1.-4.3.) (а.с. 35-36)

- рахунок №34 від 11.12.2024 р. на підставі договору про надання правничої допомоги від 27.01.2023 року та додатку 36 від 10.12.2023 р. за винагорода (гонорар) за правничі послуги в сумі 20 000,00 грн. та судовий збір в сумі 2 466,00 грн. (а.с. 32)

- платіжна інструкція №1323 від 19.12.2024 р. за якою платником ТОВ Агро Зіркова здійснено плату отримувачу адвокату Серебрій Г.Г. в сумі 22 466,00 грн. (а.с.33)

Відтак, надані позивачем документи дозволяють встановити зміст наданих адвокатом послуг та їх загальну вартість.

При цьому, за приписами ч. 7 ст. 134 КАС України, обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Як встановлено судом, у відзиві на позов заперечуючи проти витрат на правничу допомогу, відповідач - 1 посилаючись на позицію Верховного Суду викладену в постанові від 15.05.2018 року по справі № 821/1594/17 вказує, що для підтвердження та обґрунтування розміру витрат на допомогу необхідне доведення відображення фахівцем у галузі права та доходів, отриманих від незалежної професійної діяльності, як само зайнятої шляхом надання доказів ведення Книги обліку доходів та витрат, затвердженої наказом Міндоходів від 16 вересня 2013 року № 481 Про затвердження форми обліку доходів і витрат, яку ведуть фізичні особи - підприємці, крім осіб, що спрощену систему оподаткування, і фізичні особи, які провадять не професійну діяльність, та Порядку її ведення, зареєстрованим у в Міні юстиції України 01 жовтня 2013 р. за № 1686/24218. Також зветає увагу, що зазначена справа є справою незначної складності та за своїм предметом та суб`єктним складом відповідачів справа відноситься до категорії типових справ, які розглядаються адміністративними судами. Відповідач-1 зазначає, що справа не потребувала затрат значного часу, підготовка цієї справи не вимагала великого обсягу юридичної і технічної роботи, тому просять зменшити відшкодування витрат на правничу допомогу до розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 2024 рік 3028,00 грн.

Перевіривши обґрунтованість заявлених до відшкодування судових витрат на професійну правничу допомогу та заперечень щодо заявлених витрат, суд зазначає таке.

У постанові Верховного Суду від 02 червня 2022 року по справі №160/6899/20 викладено правову позицію, згідно якої визначаючись із відшкодуванням понесених витрат на правничу допомогу, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

Отже, при вирішенні питання стосовно розподілу витрат, пов`язаних із правовою допомогою адвоката, суд насамперед звертає увагу на те, що справа даної категорії відповідно до предмету спору є справою незначної складності, розгляд якої здійснювався в порядку письмового провадження (без виклику сторін) за наявними у ній матеріалами.

Водночас суд зазначає, що аналіз законодавства та судової практики, формування правової позиції та надання відповідної консультації, підготовка позовної заяви не вимагала від представника позивача надмірного обсягу юридичної і технічної роботи з огляду на незначну складність вказаної справи (малозначна справа) та сталу судову практику у даній категорії справ, в т.ч. і суду касаційної інстанції. Опрацювання правової позиції у справі не вимагає значних затрат часу. Окрім того, справа розглянута в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, що не вимагає безпосередньої участі сторін, а, отже, і значної затрати часу. Процесуальні документи у справі є однотипними, а тому також не потребують значної затрати часу.

У той же час, суд не оспорює права адвоката самостійно визначати гонорар, однак, у даному конкретному випадку, не може вважати, що при встановленні такого розміру гонорару була врахована складність даної справи та інші істотні обставини.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2022 у справі № 922/1964/21 зауважено, що не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність. Подібний висновок викладений і у пункті 5.44 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.05.2020 у справі № 904/4507/18.

Суд наголошує на тому, що стягнення витрат на професійну правничу допомогу не може бути способом надмірного збагачення сторони, на користь якої такі витрати стягуються і не може становити для неї по суті додатковий спосіб отримання доходу (постанова Верховного Суду від 30.01.2023р. №910/7032/17).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що зазначено у рішенні від 23 січня 2014 року у справі East/West Alliance Limited проти України (заява № 19336/04), заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим.

У зазначеному рішенні ЄСПЛ також підкреслено, що угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певний відсоток від суми, яку присудить позивачу суд - у разі якщо така сума буде присуджена та внаслідок якої виникають зобов`язання виключно між адвокатом та його клієнтом, не може бути обов`язковою для Суду, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою.

Крім того, у пункті 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі Lavents v. Latvia (заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму.

Враховуючи встановленні обставини справи та приписи ч. 5 ст.134 і п.2 ч.9 ст.139 КАС України, суд вважає розумно обґрунтованими заявлені витрати на професійну правничу допомогу, які підлягають компенсації позивачу за рахунок відповідача в розмірі 3000,00 грн. за представництво адвоката у суді першої інстанції, який зумовлений тим, що дана справа є типовою, відноситься до справ незначної складності, а її розгляд здійснено за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, тому не потребує тривалістю часу, яку мав витратити адвокат під час складання позовної заяви, з урахуванням того, що аналіз законодавства та судової практики, формування правової позиції не потребує вивчення великого обсягу фактичних даних.

Таким чином, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на користь позивача судові витрати на професійну правничу допомогу в сумі 3 000,00 грн.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю АГРО-ЗІРКОВА (вул. Свято-Миколаївська, буд.11, каб.1, м. Березівка, Березівський р-н, Одеська обл., 67300, ) до Головного управління ДПС в Одеській області (вул. Семінарська, буд. 5, м. Одеса, 65044, ) та до Державної податкової служби України (Львівська площа, буд.8, м.Київ, 04053, 3) про визнання протиправними та скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС в Одеській області, яка приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 03.10.2024 року №11864233/42419042.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №1 від 30.06.2024 року у Єдиному реєстрі податкових накладних, датою її подання на реєстрацію.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю АГРО-ЗІРКОВА судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2422,40 грн. (дві тисячі чотириста двадцять дві гривні 40 копійок ).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю АГРО-ЗІРКОВА витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3000,00 грн. (три тисячі 00 копійок).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя В.А. Дубровна