Справа № 380/14389/25
Суддя: Мричко Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2025-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження процесуального строку

29 вересня 2025 рокусправа № 380/14389/25 м. Львів
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Мричко Н.І., розглянувши в порядку письмового провадження заяву позивача про усунення недоліків позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Житомирській області, Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області про визнання протиправними та скасування рішення

встановив:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного Фонду України у Житомирській області, Головного управління Пенсійного Фонду України у Львівській області про визнання протиправними та скасування рішення, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України у Житомирській області від 15.10.2024 № 07;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Львівській області призначити пенсію за віком відповідно до статті 115 Закону України Про- загальнообов`язкове державне пенсійне страхування з дня звернення за пенсією - 08.10.2024.

Ухвалою від 17.07.2025 суддя залишила позовну заяву без руху, встановивши строк для усунення недоліків, шляхом подання до суду:

- доказів про дотримання строку звернення до суду або заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом з доказами поважності причин пропуску строку звернення до суду з позовом;

- перекладу письмових доказів викладених іноземною мовою.

26.09.2025 до суду надійшла заява (вх. №77344) позивача на виконання ухвали Львівського окружного адміністративного суду від 17.07.2025 про залишення позовної заяви без руху. До заяви позивач долучила копію перекладу трудової книжки.

Щодо строку звернення до суду позивач вказала, що такий нею не пропущений з огляду на те, що спір у цій справі стосується реалізації її права на пенсію за віком. Вказала, що у триваючих правовідносинах суб`єкт владних повноважень протягом певного проміжку часу ухиляється від виконання своїх зобов`язань (триваюча протиправна бездіяльність) або допускає протиправну поведінку (триваюча протиправна діяльність) по відношенню до фізичної або юридичної особи. Прикладом таких правовідносин є правовідносини, що виникають у сфері реалізації права громадян на соціальний захист (пенсійне забезпечення, виплата заробітної плати, тощо).

З огляду на наведене вважає, що встановлений частиною другою статті 122 КАС України шестимісячний строк звернення до адміністративного суду не підлягає застосуванню у спорах щодо оскарження дій або бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які є одним з етапів реалізації права на пенсію, що стосуються отримання пенсії без обмеження строку, а також її виплату за минулий час без обмеження строку.

Вирішуючи заяву позивача, суддя виходила з такого.

Особливості строків звернення до адміністративного суду врегульовані статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), частиною першою якої передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 КАС України).

Отже, за загальним правилом, строк звернення до адміністративного суду становить шість місяців, який слід обчислювати з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Вирішуючи питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізналася» та «повинна була дізнатись».

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли їй стало відомо про прийняття певного рішення, вчинення дії чи допущення бездіяльності, внаслідок чого відбулося порушення прав, свобод чи інтересів особи. Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів).

При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав.

Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дії, і у неї не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Відповідна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 28.05.2021 року у справі №380/2355/20.

Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав у постанові від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19 відступив від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29.10.2020 у справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі №640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18 (касаційне провадження № К/9901/1313/18) щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, у яких, зокрема зазначено, що при застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та повернення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави (постанови Верховного Суду від 29.10.2020 у справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі №640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), а також про те, що строк звернення позивача до суду у випадку спірних правовідносин розпочав перебіг після отримання позивачем листа-відповіді від органу Пенсійного фонду, а не після отримання пенсії за відповідний період (постанова Верховного Суду від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18) та дійшла такого висновку щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України у спорах цієї категорії:

1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

Предметом позову у цій справі є рішення Головного управління пенсіного фонду України у Житомирській області від 15.10.2024 №07 про відмову у призначенні ОСОБА_1 пенсії за віком.

Отже, строк звернення до суду з цим позовом становить шість місяців. До суду позивач звернулась 07.07.2025 (дата здачі позову на пошту), тобто через вісім місяців та сім днів з моменту відмови у призначенні пенсії (15.10.2024).

В цьому випадку, реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в межах строків звернення до суду залежить виключно від неї самої, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, оскільки нереалізація цього права зумовлена її власною пасивною поведінкою.

Суддя також звертає увагу на позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 31.03.2021 року у справі № 240/12017/19, відповідно до якої триваюча пасивна поведінка особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

За таких обставин суддя вважає доводи позивача, що наведені у заяві про усунення недоліків, не свідчать, що така дотрималася строку звернення до адміністративного суду, а тому вважає, що позивач пропустила шестимісячний строк звернення до адміністративного суду з вимогою про оскарження рішення Головного управління пенсіного фонду України у Житомирській області від 15.10.2024 №07 про відмову у призначенні ОСОБА_1 пенсії за віком.

Відповідно до частини першої статті 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Частиною другою статті 121 КАС України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи наведене, з метою забезпечення реалізації права позивачу на доступ до правосуддя, суддя вважає за необхідне продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, встановлений ухвалою про залишення позовної заяви без руху від 17.07.2025 на 5 днів, шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших поважних причин його пропуску з наданням суду на їх підтвердження відповідних доказів, зокрема, доказів отримання оскарженого рішення.

Керуючись статтями 118, 121, 243, 248, 294 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, встановлений ухвалою суду від 17.07.2025 на 5 днів з дня отримання копії ухвали про продовження процесуального строку для усунення недоліків.

Ухвала набуває чинності негайно після її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

СуддяМричко Н.І.