Справа № 400/3583/25
Суддя: Гордієнко Т. О.
Дата ухвалення: 2025-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2025 р. № 400/3583/25
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі судді Гордієнко Т.О., за участю секретаря судового засідання Ополинського О.В., пр. позивача Гажи О.О., пр. відповідача Клюцевської С.О. розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "ПРОМЕТЕЙ-ТОП", вул. Марка Кропивницького, 114,м. Миколаїв,54009,

до відповідачаГоловного управління ДПС у Миколаївській області, вул. Героїв Рятувальників, 6,м. Миколаїв,54005, вул. Героїв Рятувальників, 6,м. Миколаїв,54005

провизнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 24.12.2024 №708, від 12.03.2025 №08,
ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Миколаївській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень № 708 від 24.12.2024 р., № 08 від 12.03.2025 р.

Позивач обґрунтовує позов тим, що нарахування пені відповідно до частини п`ятої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» зупиняється у разі якщо виконання договору (Контракту) зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин. Початок з 24.02.2022 повномасштабної військової агресії рф проти України, запровадженні в зв`язку з введенням воєнного стану обмеження на території України, що унеможливило належне виконання імпортного контракту від 12.10.2023 № PT0100, укладеного між ТОВ «Прометей-Топ» з нерезидентом GRV- GRAIN-CmbH» (Австрія). 28 лютого 2022 року Торгово-промислова палата України на підставі ст. ст. 14, 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» від 02.12.1997 № 671/97-ВР, опублікувала на своєму сайті загальний офіційний лист щодо засвідчення форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) воєнну агресію рф проти України. ТПП України підтвердила, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), тому спірні податкові повідомлення-рішення не узгоджується з приписами ч. 6 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції». Крім того, у відповідності до ст. 129.9.ПК України: пеня не нараховується, а нарахована пеня підлягає анулюванню в таких випадках: п.129.9.7. вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою внаслідок введення воєнного, надзвичайного стану. За нормами Податкового кодексу України, платник податків може нести відповідальність лише за наявності у його діях вини. Неналежне виконання зовнішньоекономічних договорів нерезидентами не є наслідком неправомірних дій позивача.

Відповідач надав суду відзив, в якому просить у задоволенні позову відмовити, оскільки за наслідками проведеної перевірки позивачу була нарахована пеня за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності на суму 39 938 318,26 грн. за порушення платником податків частини 3 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-Ш «Про валюту і валютні операції», а саме: порушення граничних строків розрахунків, встановлених НБУ, за окремими операціями з експорту товарів за зовнішньоекономічними контрактами. ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» до перевірки не надано документів, визначених статтею 13 Закону №2473, які можуть продовжити (зупинити) строк розрахунку, встановленого НБУ, за окремою операцією з імпорту товарів за зовнішньоекономічними контрактами.

Позивач надав відповідь на відзив, в якій зазначив, що відповідачем не доведено наявності у діях ТОВ «Прометей-Топ» складу валютного правопорушення, наявності умислу позивача у недотриманні строків граничних розрахунків відповідно до вищевказаних зовнішньоекономічних контрактів.

Заслухав пояснення представників сторін, дослідив докази, суд дійшов висновку:

Головним управлінням ДПС у Миколаївській області на підставі наказу Головного управління ДПС у Миколаївській області від 14.11.2024 №1597-п проведено документальну позапланову виїзну перевірку з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні розрахунків за зовнішньоекономічними контрактами №РТ0100 від 12.10.2023, №Е00203 від 14.12.2023, №Е00212 від 31.01.2024, №Е00214 від 05.02.2024, №Е00217 від 26.02.2024, №Е00219 від 13.03.2024, №Е00233 від 10.04.2024 за період з 12.10.2023 по 19.11.2024 відповідно до затвердженого плану документальної перевірки .

За результатами перевірки складено акт №19289/14-29-07-08/44575226 від 03.12.2024, яким встановлено порушення платником податків:

-частини 3 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-Ш «Про валюту і валютні операції», а саме: порушення граничних строків розрахунків, встановлених НБУ, за окремими операціями з експорту товарів за зовнішньоекономічними контрактами:

від 14.12.2023 № Е00203 на загальну суму 1249773,24 дол. США;

від 31.01.2024 №Е00212 на суму 103580,00 дол. США;

від 05.02.2024 №Е00214 на суму 145000,00 дол. США;

від 26.02.2024 №Е00217 на суму 100000,00 дол. США;

від 13.03.2024 №Е00219 на суму 500000,00 дол. США;

від 10.04.2024 №Е00233 на суму 994158,90 дол. США;

частини 3 статті 13 Закону №2473, а саме: порушення граничного строку розрахунку, встановленого НБУ, за окремою операціями з імпорту товарів за зовнішньоекономічним контрактом від 12.10.2023 року №РТ0100 на суму 1950000,00 дол. США.

На виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 12.10.2023 №РТ0100, укладеного з нерезидентом «GRV-GRAIN-CmbH» (Австрія), позивач 13.12.2023 року здійснив попередню оплату за товар (мінеральні добрива) на користь зазначеного нерезидента на суму 1950000,00 дол. США (72 122 895,00 грн). (1 платіж).

Станом на 19.11.2024 товар від нерезидента «GRV-GRAIN-CmbH» (Австрія) не надійшов на митну територію України. Сума простроченої дебіторської заборгованості по нерезиденту «CRV-GRAIN GmbY» (Австрія) становить 1 950 000,00 доларів США .

(дата операції 13.12.2023; граничний термін розрахунку - 09.06.2024) прострочено на 163 дні (10.06.2024 -19.11.2024).

На підставі частини 5 статті 13 Закону №2473, за порушення позивачем строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності за зовнішньоекономічним контрактом №РТ0100 від 12.10.2023 контролюючим органом нараховано пеню на суму 38 378 957,18 грн (вартість недоставленого товару х кількість днів прострочення х курс іноземної валюти х ставка пені): 1 950 000,00 х 40,2485 х 163 х 0,3%.

На виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 14.12.2023 №Е00203, укладеного з нерезидентом «PROMETEY AGRY FZCO» DUBAI, позивач здійснив експорт насіння соняшника від 23.02.202, 24.02.2024, 06.03.2024, від 20.03.2024 на загальну суму 2 171 667,96 доларів США (граничний термін надходження виручки в іноземній валюті - 22.05.2024, 23.05.2024, 03.06.2024 та 17.06.2024 відповідно). На виконання умов угоди №1 від 28.05.2024 року, укладеної між ТОВ «Прометей-Топ» (Кредитор), PROMETEY AGRY FZCO» DUBAI (Первісний боржник), «ARSENIS DOO» (Чорногорія) (Новий боржник), про заміну боржника за зовнішньоекономічним контрактом №Е00203 від 14.12.2023. Виручка від нерезидента «ARSENIS DOO» (Чорногорія) надійшла на поточний валютний рахунок ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» з порушенням встановлених граничних термінів розрахунків за зовнішньоекономічними експортними операціями 28.05.2024, 31.05.2024, 05.06.2024, 06.06.2024, тому контролюючим органом за результатами аналізу матеріалів перевірки встановлено порушення ТОВ «Прометей-ТОП» граничних строків розрахунків, встановлених НБУ, за окремими операціями з експорту товарів за зовнішньоекономічним контрактом від 14.12.2023 №Е00203, тому за порушення позивачем строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності за зовнішньоекономічним контрактом №Е00203 від 14.12.2023 контролюючим органом нараховано пеню на суму 630 527,77 грн.

На виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 31.01.2024 №Е00212, укладеного з нерезидентом «PROMETEY AGRY FZCO» DUBAI, позивач здійснив експорт насіння соняшника 15.02.2025, 22.02.2024 граничний термін надходження виручки в іноземній валюті - 14.05.2024 та 21.05.2024 відповідно.

На виконання умов угоди №1 від 06.05.2024 року, укладеної між ТОВ «Прометей-Топ» (Кредитор), PROMETEY AGRY FZCO» DUBAI (Первісний боржник), «ARSENIS DOO» (Чорногорія) (Новий боржник), про заміну боржника за зовнішньоекономічним контрактом від 31.01.2024 №Е00212.

Виручка від нерезидента «ARSENIS DOO» (Чорногорія) по експортному контракту від №Е00212 надійшла 22.05.2024 на суму 150 000,00 доларів США (5 970 780,00 грн), з якої 103 580,00 дол. США з порушенням встановлених граничних термінів розрахунків за зовнішньоекономічними експортними операціями на 1 день (22.05.2024).

Заборгованість на суму 103 580,00 дол. США (сума операції - 376536,00 дол.США; дата операції - 22.02.2024; граничний термін розрахунку - 21.05.2024) прострочено на 1 день (22.05.2024). Контролюючим органом нараховано пеню на суму 12 369,07 грн. (сума неодержаних грошових коштів х кількість днів прострочення х курс іноземної валюти х ставка пені): 103 580,00 х 39,8052 х 1 х 0,3%).

На виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 05.02.2024 №Е00214, укладеного з нерезидентом «PROMETEY AGRY FZCO» DUBAI, позивач здійснив експорт насіння соняшника від 22.02.2024 граничний термін надходження виручки в іноземній валюті - 21.05.2024. У свою чергу, на виконання умов угоди про заміну боржника №1 від 22.05.2024 року, укладеної між ТОВ «Прометей-Топ» (Кредитор), PROMETEY AGRY FZCO» DUBAI (Первісний боржник), «ARSENIS DOO» (Чорногорія) (Новий боржник), про заміну боржника за зовнішньоекономічним контрактом від 05.02.2024 №Е00214.

Виручка від нерезидента «ARSENIS DOO» (Чорногорія) по експортному контракту від 05.02.2024 №Е00214 надійшла 22.05.2024 з порушенням встановлених граничних термінів розрахунків за зовнішньоекономічними експортними операціями на 1 день (22.05.2024).

Контролюючим органом нараховано пеню на суму 17 315,26 грн (сума неодержаних грошових коштів х кількість днів прострочення х курс іноземної валюти х ставка пені): 145 000,00 х 39,8052 х 1 х 0,3%.

На виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 26.02.2024 №Е00217, укладеного з нерезидентом «PROMETEY AGRY FZCO» DUBAI, позивач здійснив експорт насіння соняшника від 13.03.2024, від 22.03.2024 граничний термін надходження виручки в іноземній валюті - 10.06.2024 та 19.06.2024 відповідно.

У свою чергу, на виконання умов угоди про заміну боржника №1 від 07.06.2024 року, укладеної між ТОВ «Прометей-Топ» (Кредитор), PROMETEY AGRY FZCO» DUBAI (Первісний боржник), «ARSENIS DOO» (Чорногорія) (Новий боржник), про заміну боржника за зовнішньоекономічним контрактом від 26.02.2024 №Е00217.

Виручка від нерезидента «ARSENIS DOO» (Чорногорія) по експортному контракту від 26.02.2024 №Е00217 надійшла на поточний валютний рахунок ТОВ «ПРОМЕТЕЙ- ТОП» 11.06.2024 на суму 322 904,00 доларів США (13 053 265,04 грн), з них на суму 100 000,00 доларів США з порушенням встановлених граничних термінів розрахунків за зовнішньоекономічними експортними операціями на 1 день (11.06.2024).Контролюючим органом за порушення позивачем строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності за зовнішньоекономічним контрактом від 26.02.2024 №Е00217 нараховано пеню на суму 12 127,38 грн. (сума неодержаних грошових коштів х кількість днів прострочення х курс іноземної валюти х ставка пені): 100 000,00 х 40,4246 х 1 х 0,3%.

На виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 13.03.2024 №Е00219, укладеного з нерезидентом «PROMETEY AGRY FZCO» DUBAI, позивач здійснив експорт сої, українського походження 29.03.2024 - граничний термін надходження виручки в іноземній валюті - 26.06.2024.

Виручка від нерезидента «PROMETEY AGRY FZCO» DUBAI по експортному контракту від 13.03.2024 №Е00219 надійшла на поточні валютні рахунки ТОВ «ПРОМЕТЕЙ- ТОП» 08.07.2024 на суму 500 000,00 доларів США (20 271 000,00 грн) з порушенням встановлених граничних термінів розрахунків за зовнішньоекономічними експортними операціями . Контролюючим органом нараховано пеню на суму 850 789,80 грн (сума неодержаних грошових коштів х кількість днів прострочення х курс іноземної валюти х ставка пені): 500 000,00 х 40,5138 х 14 х 0,3%.

На виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 10.04.2024 №Е00233, укладеного з нерезидентом «PROMETEY AGRY FZCO» DUBAI, позивач здійснив експорт насіння соняшнику, українського походження 15.05.2024 - граничний термін надходження виручки в іноземній валюті - 12.08.2024. Виручка від нерезидента надійшла 13.08.2024 з порушенням встановлених граничних термінів розрахунків за зовнішньоекономічними експортними операціями на 1 день (13.08.2024). За порушення позивачем строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності за зовнішньоекономічним контрактом від 10.04.2024 №Е00233 контролюючим органом нараховано пеню на суму 369 376,76 грн .

За наслідками перевірки було прийнято податкове повідомлення -рішення №708 від 24.12.2024 на суму на суму 39 938 318,26 грн.

ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» звернулось зі скаргою до Державної служби України на податкове повідомлення-рішення №708 від 24.12.2024.

За результатами розгляду скарги, ДПС України залишило податкове повідомлення-рішення без змін, а скаргу ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» - без задоволення та збільшило розмір нарахованої пені оскарженого ППР на 333 144,96 грн.

З урахуванням рішення ДПС України про результати розгляду скарги №6397/6/99-00-06-01-03-06 від 06.03.2025 відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення №08 від 12.03.2025 року на суму пені 333 144,96 грн.

Відповідно до ст.13 Закону України «Про валюту та валютні операції» національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

За окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.

Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, приймає рішення про видачу чи відмову у видачі зазначеного висновку протягом десяти робочих днів з дня отримання відповідної заяви. Інформація про виданий висновок оприлюднюється на офіційному веб-сайті цього органу не пізніше наступного робочого дня після видачі висновку.

Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, протягом п`яти робочих днів з дня видачі висновку, зазначеного в абзаці першому цієї частини, інформує Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, про видачу такого висновку.

Порядок видачі висновку, у тому числі перелік документів, які подаються для видачі висновку, підстави для відмови у видачі висновку або залишення документів без розгляду, включаючи перелік товарів, за якими документи для видачі висновку підлягають залишенню без розгляду, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Видача висновку здійснюється безоплатно.

Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

У разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

У разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Відповідно до пункту 21 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» протягом дії воєнного стану інші нормативно- правові акти НБУ діють у частині, що не суперечать цій постанові.

Згідно з пунктом 142 Постанови НБУ № 18 граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05.04.2022.

Позивач обґрунтовує протиправність спірних рішень тим, що в зв`язку з початком повномасштабної війни 24.02.2022 виникли форс-мажорні обставини, що підтверджується листом ТПП України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 , які виключають нарахування пені.

Щодо цих доводів позивача суд зазначає наступне:

Стаття 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» передбачає, що Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

У постанові від 21 липня 2021 року (справа №912/3323/20) Верховний Суд виснував, що надзвичайними є ті обставини, настання яких не очікується сторонами при звичайному перебігу справ. Під надзвичайними можуть розумітися такі обставини, настання яких добросовісний та розумний учасник правовідносин не міг очікувати та передбачити при прояві ним достатнього ступеня обачливості. Невідворотними є обставини, настанню яких учасник правовідносин не міг запобігти, а також не міг запобігти наслідкам таких обставин навіть за умови прояву належного ступеня обачливості та застосуванню розумних заходів із запобігання таким наслідкам. Ключовим є те, що непереборна сила робить неможливим виконання зобов`язання в принципі, незалежно від тих зусиль та матеріальних витрат, які сторона понесла чи могла понести.

За визначенням, наведеним у частині другій статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати», законодавець до форс-мажорних обставин відніс, серед іншого, загальну військову мобілізацію, військові дії, оголошену та неоголошену війну.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України. В подальшому строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався і останній триває і досі.

Отже, враховуючи визначення, наведене у частині другій статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», введення в Україні з 24 лютого 2022 року воєнного стану є форс-мажорною обставиною, яка в повній мірі відповідає ознакам надзвичайності і невідворотності.

Поряд із цим усталеною є практика Верховного Суду, що форс-мажорні обставини не мають преюдиційного (заздалегідь встановленого) характеру. У разі їх виникнення сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку (зокрема, але не виключно постанови Верховного Суду від 16 липня 2019 року у справі №917/1053/18, від 25 січня 2022 року у справі №904/3886/21, від 18 січня 2024 року у справі № 914/2994/22).

Верховний Суд також неодноразово вказував (постанови від 05 грудня 2023 року у справі №917/1593/22, від 18 січня 2024 року у справі № 914/2994/22, від 19 серпня 2022 року у справі №908/2287/17 тощо), що підтвердженням існування форс-мажорних обставин є відповідний сертифікат Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП. Водночас, сертифікат Торгово-промислової палати України не є єдиним доказом існування форс-мажорних обставин; обставина форс-мажору має оцінюватись судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами. Саме суд повинен на підставі наявних у матеріалах справи доказів встановити, чи дійсно такі обставини, на які посилається сторона, є надзвичайними і невідворотними, що об`єктивно унеможливили належне виконання стороною свого обов`язку.

Аналогічні за змістом висновки висловлювались Верховним Судом і в постановах від 21 вересня 2022 року у справі №911/589/21, від 16 липня 2019 року у справі №917/1053/18, на які посилається скаржник у касаційній скарзі.

У постановах від 05 жовтня 2023 року у справі №520/14773/21, від 19 серпня 2022 року у справі №818/2429/18, від 17 червня 2020 року у справі №812/677/17, від 03 вересня 2019 року у справі №805/1087/16 Верховний Суд зазначив, що має встановлюватися (доводитися) вплив обставин непереборної сили, засвідчених відповідними сертифікатами ТПП України, на неможливість платника податку належним чином виконувати свої зобов`язання і на зміну його економічного стану цими форс-мажорними обставинами. Ці фактори мають перебувати у причинно-наслідковому зв`язку.

З наведених вище підходів слідує, шо саме по собі існування форс-мажорної обставини (обставини непереборної сили) ще не є свідченням того, що безпосередньо вона вплинула на неможливість виконання особою певного зобов`язання за договором чи обов`язку, передбаченого законодавчими та іншими нормативними актами. Такий зв`язок має доводитись як шляхом надання сертифіката (довідки) Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП, так і інших належних доказів, що можуть це підтвердити.

ТПП України листом від 28 лютого 2022 року №2024/02.0-7.1 засвідчила, що військова агресія російської федерації проти України стала підставою для введення воєнного стану і це є форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили). Цей лист адресований "Всім, кого це стосується", тобто необмеженому колу суб`єктів, його зміст носить загальний інформаційний характер та констатує абстрактний факт наявності форс-мажорних обставин без доведення причинно-наслідкового зв`язку у конкретному зобов`язанні.

Питання прийнятності листа ТПП від 28 лютого 2022 року №2024/02.0-7.1 як єдиного доказу, що підтверджує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), вже було предметом розгляду у Верховному Суді.

Так, у постановах від 07 червня 2023 року (справи №912/750/22, №906/540/22), від 15 червня 2023 року (справа №910/8580/22), від 29 червня 2023 року (справа №922/999/22), від 28 серпня 2023 року (справа №910/6234/22) Верховний Суд сформулював позицію, яка, якщо її узагальнити, полягає в наступному. Лист Торгово-промислової палати України від 28 лютого 2022 року №2024/02.0-7.1 не є ні сертифікатом у розумінні статті 14-1 Закону "Про торгово-промислові палати в Україні", ні документом, який був виданий за зверненням відповідного суб`єкта (відповідача), для якого могли настати певні форс-мажорні обставини, а також не містить ідентифікуючих ознак конкретного договору, виконання якого стало неможливим через наявність зазначених обставин. Підстави вважати на підставі вказаного листа, що форс-мажорні обставини настали для всіх без виключення суб`єктів, відсутні, тому кожен суб`єкт, який в силу певних обставин не може виконати свої зобов`язання за окремо визначеним договором, має доводити наявність в нього форс-мажорних обставин.

Таким чином, лист ТПП від 28 лютого 2022 року №2024/02.0-7.1 не є у розумінні чинного законодавства сертифікатом, що засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), на що правильно вказав суд першої інстанції(постанова ВС №520/6236/23 від 16.09.2024).

Щодо доводів позивача, що пеня підлягає анулюванню у випадках передбачених п.129.9.7 ст.129 ПК України вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою внаслідок введення воєнного, надзвичайного стану та в разі відсутності вини платника податку не нараховується суд зазначає:

З преамбули Закону України «Про валюту і валютні операції» вбачається, що такий є спеціальним законом, який визначає правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства.

Статтею 13 вказаного Закону врегульовано особливості встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Зокрема частиною першої статті 13 встановлено, що Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Отже, за порушення граничних строків розрахунків, що встановлюються Національним банком України встановлено відповідальність у вигляді пені.

Підстави для ототожнення пені, яка застосовується у податкових правовідносинах, із пенею, яка застосовується у сфері валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду (за порушення строків надходження валютної виручки за операціями з експорту та імпорту товарів, відповідальність за яке встановлено статтею 13 Закону № 2473-VIII) - відсутні.

Частинами першою - третьою статті 3 Закону України «Про валюту і валютні операції» передбачено, що відносини, які виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду регулюються виключно цим Законом. Зміна положень цього Закону здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону. Зміна положень цього Закону може здійснюватися виключно окремими законами про внесення змін до цього Закону.

У разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону, застосовуються положення цього Закону.

Спірні правовідносини є специфічними та врегульовані спеціальним Законом України «Про валюту і валютні операції», і саме норми вказаного Закону підлягають застосуванню, зокрема і в питанні нарахування пені за порушення строків розрахунків в іноземній валюті.

Оскільки пеня, як міра відповідальності нараховується за порушення граничних строків розрахунків, врегульована спеціальним Законом, відповідно на таку (пеню) не розповсюджуються положення підпункту 129.9.7 пункту 129.9 статті 129 Податкового кодексу України. Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 23.07.2024 у справі № 240/25642/22.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, позов задоволенню не підлягає.

Судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст. 2, 19, 139, 194, 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОМЕТЕЙ-ТОП" (вул. Марка Кропивницького, 114, м. Миколаїв, 54009, ідентифікаційний код 44575226) до Головного управління ДПС у Миколаївській області (вул. Героїв Рятувальників, 6, м. Миколаїв, 54005, ідентифікаційний код 44104027) відмовити.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Строк на апеляційне оскарження рішення суду 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається в порядку та строки, визначені ст.ст. 295-297 КАС України.

Суддя Т. О. Гордієнко

Рішення складено в повному обсязі

та підписано суддею30.09.2025