Справа № 160/24425/25
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2025-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

30 вересня 2025 рокуСправа №160/24425/25

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Серьогіної О.В., розглянувши в порядку письмового провадження у м. Дніпрі клопотання представника фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - адвоката Смірнова Андрія Андрійовича про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та виклик свідків у справі №160/24425/25 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті, Відділу державного нагляду (контролю) у Дніпропетровській області Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправним та скасування постанови про застосування адміністративно-господарського штрафу, -

ВСТАНОВИВ:

25.08.2025 року представник фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - адвокат Смірнов Андрій Андрійович звернувся через підсистему "Електронний суд" до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Державної служби України з безпеки на транспорті, в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову відділу державного нагляду (контролю) у Дніпропетровській області Державної служби України з безпеки на транспорті № 007758 від 06.08.2025 року про застосування адміністративно-господарського штрафу у сумі 17 000 гривень до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 .

Також позивач просить суд стягнути на його користь витрати на правову допомогу у розмірі 10000 грн.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.08.2025 року відкрито провадження у даній справі, призначено її до розгляду за правилами спрощеного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи з 29.09.2025 року. Також вказаною ухвалою суду залучено до участі у справі у якості співвідповідача Відділ державного нагляду (контролю) у Дніпропетровській області Державної служби України з безпеки на транспорті.

22.09.2025 року на адресу суду через підсистему "Електронний суд" від представника позивача надійшло клопотання про перехід розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження та виклик свідків: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

В обгрунтування поданого клопотання представник позивача посилається на те, що враховуючи значення справи для сторін, обсяг та характер доказів у справі, є необхідність здійснювати подальший розгляд даної справи в порядку загального провадження.

Щодо клопотання в частині виклику та допиту в якості свідків: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , суд зазначає наступне.

Згідно з частиною 1 статті 65 Кодексу адміністративного судочинства України як свідок в адміністративній справі може бути викликана судом кожна особа, якій можуть бути відомі обставини, що належить з`ясувати у справі.

Як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі (ч. 1 ст. 65 КАС України).

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 74 Кодексу адміністративного судочинства України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Частина 2 даної статті формує інше правило допустимості доказів коли законом передбачено, що конкретні обставини можуть встановлюватися лише певними засобами доказування. Це означає, що використання інших доказів робить їх недопустимими.

Згідно зі статтею 91 Кодексу адміністративного судочинства України показаннями свідка є повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 92 Кодексу адміністративного судочинства України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Проте, в клопотанні представника позивача відсутнє обгрунтування необхідності встановлення судом із показів свідків - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 обставин, які є предметом дослідження в суді, а також заявником не зазначено їх місце проживання (перебування) або місце роботи. Отже підстави для задоволення даного клопотання відсутні.

Щодо клопотання в частині здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України, (далі - КАС України), спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Приписами п.10 ч. 6 ст. 12 КАС України встановлено, що справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч.ч. 5, 6 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 260 КАС України, питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

В ухвалі суду від 29.08.2025 року суддя дійшла висновку, що справа є незначної складності, тому провадження у даній справі було відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Представник у клопотанні зазначав, що необхідність розгляду даної справи у порядку загального позовного провадження пов`язана, зокрема, з необхідністю допиту свідків, однак суд дійшов висновку про відсутність підстав для виклику і допиту в якості свідків вказаних у клопотанні осіб.

Інших переконливих доказів в обґрунтування необхідності здійснення розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження представником позивача не надано.

При цьому, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Суд вважає, що позивач, встановленим порядком розгляду даної справи, не обмежений у своїх процесуальних правах, у свободі наданні суду доказів та заперечень щодо наведених відповідачем обставин, у доведенні перед судом їх переконливості.

З урахуванням предмету спору, звертаючи увагу на те, що дана справа не належить до категорій справ, розгляд яких здійснюється виключно за правилами загального позовного провадження та/або які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, та враховуючи, що відповідно до вимог статті 47 КАС України, сторони не позбавлені права подати будь-які письмові пояснення та докази в підтвердження власної позиції, підстав для проведення розгляду справи за правилами загального позовного провадження суд не вбачає.

Керуючись ст.ст. 12, 65, 92, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - адвоката Смірнова Андрія Андрійовича про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та виклик свідків у справі №160/24425/25 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті, Відділу державного нагляду (контролю) у Дніпропетровській області Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправним та скасування постанови про застосування адміністративно-господарського штрафу - відмовити.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Серьогіна