Справа № 240/22498/25
Суддя: Приходько Оксана Григорівна
Дата ухвалення: 2025-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 вересня 2025 року м. Житомир справа № 240/22498/25

категорія 105000000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Приходько О.Г., розглядаючи позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до Житомирського відділу державної виконавчої служби у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправною та скасування постанови,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Військової частини НОМЕР_1 до Житомирського відділу державної виконавчої служби у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в якій позивач просить суд визнати протиправною та скасувати постанову старшого державного виконавця Житомирського відділу державної виконавчої служби у Житомирському районі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) О.Шевченка від 17 липня 2025 року про накладання штрафу в сумі 5100 грн.

Перевіряючи матеріали позовної заяви на відповідність вимогам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам даної норми Кодексу з таких підстав.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру суб`єктом владних повноважень, юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2025 року встановлений у розмірі 3028,00 грн.

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином, Військовій частині НОМЕР_1 за подачу до суду цього позову належало сплатити судовий збір у сумі 2422,40 грн (розрахунок судового збору, що підлягає сплаті: (5100 грн х 1,5 % (але не менше 3028,00 грн) х 0,8 (коефіцієнт пониження).

Однак, в порушення вимог частини третьої статті 161 КАС України, Військовою частиною НОМЕР_1 не додано до позову документ про сплату судового збору, як і не додано документів на підтвердження підстав звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Перевіряючи подання Військовою частиною НОМЕР_1 позову із заявленими вимогами у строк, установлений законом, суд звертає увагу, що частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця визначені статтею 287 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду, у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Частиною шостою статті 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Предметом заявленого позову є постанова державного виконавця від 17 липня 2025 року, яка позивачем отримана 30 липня 2025 року, про що вказано у позовній заяві та підтверджено відміткою штемпеля реєстрації вхідної кореспонденції Військової частини НОМЕР_1 за № 31/4462 від 30 липня 2025 року.

Проте, з позовною заявою про оскарження цієї постанови державного виконавця позивач звернувся через підсистему "Електронний суд" 23 вересня 2025 року, тобто з пропуском встановленого десятиденного строку звернення до суду у такій категорії спорів.

Заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску матеріали позову не містять.

Як обумовлено у частини першій статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України, яка застосовується субсидіарно, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху з наданням десятиденного строку для усунення її недоліків шляхом подання до суду оригінала документа про сплату судового збору в сумі 2422,40 грн та заяви про поновлення строку звернення до суду з доказами поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 122, 123, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява буде повернута позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя О.Г. Приходько