Справа № 572/4629/25
Суддя: Оборонова І.В.
Дата ухвалення: 2025-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №572/4629/25
У Х В А Л А

про залишення без руху

29 вересня 2025 року м.Дубровиця

Суддя Дубровицького районного суду Рівненської області Оборонова І.В., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до Головного Управління Національної поліції в Тернопільській області про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення серії ЕНА №5524409 від 19 серпня 2025 року,

В С Т А Н О В И В:

26 серпня 2025 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до Сарненського районного суду Рівненської області з позовною заявою до Головного Управління Національної поліції в Тернопільській області про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення серії ЕНА №5524409 від 19 серпня 2025 року.

Ухвалою Сарненського районного суду Рівненської області від 27 серпня 2025 року, справу за позовом ОСОБА_1 до до Головного Управління Національної поліції в Тернопільській області про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення серії ЕНА №5524409 від 19 серпня 2025 року, передано за підсудністю до Дубровицького районного суду Рівненської області.

26 вересня 2025 року дана справа надійшла до Дубровицького районного суду Рівненської області та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 вересня 2025 року, розподілена судді Дубровицького районного суду Рівненської області Обороновій І.В.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 року у справі № 543/775/17, провадження № 11-1287апп18, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 25 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» визначено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2025 року становить 3028 гривень.

Відтак, позивачці належало сплатити судовий збір у розмірі 605,60 грн. (з розрахунку 3028,00х0,2).

Окрім того, відповідно ч.2 ст.160 КАС України, позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з ч. 7, 8 ст. 44 КАС України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Приписами ч.10 ст. 44 КАС України визначено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

За приписами ч. 8 ст.18 КАС України, реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Особливості використання електронного підпису або засобу електронної ідентифікації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Верховний Суд в ухвалах від 30.07.2020 у справі № 367/1072/18, від 27.01.2022 у справі №420/10956/21, зазначив, що законодавцем було надано сторонам та учасникам справи альтернативне право звернення до суду з позовними та іншими заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами: в електронній формі (з обов`язковою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та підписанням вказаних документів власним електронним підписом) або в паперовій формі (з обов`язковим скріпленням вказаних документів власноручним підписом учасника справи (його представника)).

Проте, дану позовну заяву до Сарненського районного суду Рівненської області надіслано не за допомогою підсистеми "Електронний суд", а електронною поштою без використання електронного цифрового підпису позивача.

Суд зазначає, що відсканована копія позовної заяви не може вважатися власноруч підписаним документом.

Суд звертає увагу, що матеріали справи не містять відомостей про підписання позовної заяви електронним цифровим підписом із застосування посиленого сертифікату відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на заяву із використанням підсистеми "Електронний суд".

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Проте в порушення зазначених вимог, позивачка на підтвердження обставин, викладених в позовній заяві щодо притягнення її до адміністративної відповідальності належних доказів не надала, оскільки долучена до матеріалів заяви ксерокопія оскаржуваної постанови є нечитабельною, внаслідок чого суд позбавлений можливості встановити посадову особу, яка її винесла, суть адміністративного правопорушення, опис обставин, установлених при розгляді справи.

А тому позивачці необхідно долучити оригінал постанови серії ЕНА №5524409 від 19 серпня 2025 року про накладення адміністративного стягнення або належним чином завірену копію зазначеної постанови, яка є читабельною.

Відповідно до ст.94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до п. 5.27 Національного стандарту України «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики № 55 від 07.04.2003, копія документа засвідчується відміткою, що складається зі слів «Згідно з оригіналом», назвою посади, особистим підписом особи, яка засвідчує копію, її ініціалами та прізвищем, датою засвідчення копії, що проставляється у лівому нижньому куті документа. Одночасно підпис відповідальної особи на документі має бути засвідчений відбитком печатки організації (п. 5.26 цього Національного стандарту України), якщо позов подано від імені представника громадського об`єднання - юридичної особи.

Судом встановлено, що додані до позовної заяви копії документів не завірені належним чином, відтак на виконання вимог частини п`ятої статті 94 КАС України позивачці слід завірити належним чином додані до позовної заяви копії письмових доказів.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху із наданням позивачці строку для усунення недоліків вказаних в ухвалі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 169 КАС України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного Управління Національної поліції в Тернопільській області про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення серії ЕНА №5524409 від 19 серпня 2025 року - залишити без руху.

Встановити позивачці десятиденний строк з дня вручення (отримання) копії даної ухвали для усунення недоліків та одночасно роз`яснити, що у разі не усунення недоліків в установлений в даній ухвалі строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: підпис.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Суддя Дубровицького

районного суду

Рівненської області Оборонова І.В.