Справа № 495/1198/25
Суддя: Шевчук О.А.
Дата ухвалення: 2025-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2025 р.м. ОдесаСправа № 495/1198/25
Головуючий в 1 інстанції: Прийомова О.Ю.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді - Шевчук О.А.,

суддів: Бойка А.В., Єщенка О.В.,

при секретарі - Альонішко С.І.,

за участю представника апелянта - Павельчак О.А.,

представника позивача - Цвігуна А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Секретаріату Уповноваженого із захисту державної мови на рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 16 червня 2025 року у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Секретаріату Уповноваженого із захисту державної мови про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИЛА:

В лютому 2025 року позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, в якій просив постанову Уповноваженого із захисту державної мови Кремінь Тараса Дмитровича № 172 по справі про адміністративне правопорушення від 30.09.2024 року про накладення на ОСОБА_1 штрафу в розмірі 3400 гривень скасувати;

- провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 закрити на підставі ч. 1 п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-52 КУпАП.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що притягнення до адміністративної відповідальності є необґрунтованим та незаконним, оскільки відповідачем не надано беззаперечних доказів наявності в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 188-52 КУпАП.

Рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 16 червня 2025 року позовну заяву задоволено. Постанову Уповноваженого із захисту державної мови Кремінь Тараса Дмитровича № 172 по справі про адміністративне правопорушення від 30.09.2024 року про накладення на ОСОБА_1 штрафу в розмірі 3400 гривень скасовано. Провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 закрито на підставі ч. 1 п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-52 КУпАП. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Секретаріату Уповноваженого із захисту державної мови на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 484,48 грн.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, відповідач надав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, а також без належного дослідження всіх обставин справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Доводами апеляційної скарги зазначено, що Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області помилково вважає, що повернення повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення у зв`язку із «закінченням терміну зберігання» є підставою вважати позивача неналежно повідомленим. Апелянт зазначає, що існує поширена судова практика, згідно з якою у випадках, коли листи, які повертаються з відміткою «за закінченням терміну зберігання», особа вважається належно повідомленою. Крім того, додатково інформує, що відповідачем були здійснені численні спроби надсилання листів, повідомлень Уповноваженого на адресу позивача та його електронну пошту . Водночас, повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення від 11.09.2024 № 4046/05/3-Вих., який було призначено на 30.09.2024 о 14.00, позивач отримав на електронну пошту , яка була зазначена на веб-сайті позивача. Апелянт зазначає, що позивачем порушення не усунуто, дописи на веб- сторінках соціальних мереж «Facebook» (facebook.com/fotostudio.vl) та «Instagram» (instagram.com/fotostudio_victor_lisenko), за які було притягнуто позивача до адміністративної відповідальності (05.09.2024), виконані недержавною мовою. Вказує, що у постанові від 30.09.2024 № 172 Уповноважений із захисту державної мови Кремінь Тарас Дмитрович дійшов обґрунтованого висновку, що дії ОСОБА_1 становлять пряме порушення вимог частини шостої статті 27 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» та частини другої статті 188-2 КУпАП. Таке рішення базується на ретельному аналізі обставин справи та наявних доказів, що беззаперечно підтверджують факт порушення. Зазначає, що доказова база, на яку спирався Уповноважений і яку проігнорував суд першої інстанції, є вичерпною та переконливою.

17 вересня 2025 року до суду через систему «Електронний суд» від представника позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, який зареєстровано судом 18.09.2025 року, в якому представник позивач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін; стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Секретаріату Уповноваженого із захисту державної мови на користь ОСОБА_1 судові витрати.

У відзиві представник позивача повідомляє, що в повному обсязі докази на підтвердження понесеного розміру витрат на правову допомогу позивачем будуть надані протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду.

Особи, що беруть участь у справі, про дату, час і місце судового розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст. 124-130 КАС України.

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що 10 червня 2024 року Уповноваженим із захисту державної мови видано наказ № 273-ДК про здійснення державного контролю за застосуванням державної мови ФОП ОСОБА_1 за власною ініціативою з урахуванням інформації, вказаної в службовій записці представника Уповноваженого із захисту державної мови Ярослави Вітко-Присяжнюк від 06.06.2024 №327/03-СЛДК.

Зазначено, що особа, яка буде здійснювати заходи державного контролю, -представник Уповноваженого із захисту державної мови Ярослава Вітко-Присяжнюк.

Дата початку здійснення заходів державного контролю - 19 червня 2024 року.

Строк здійснення заходів державного контрою - 30 робочих днів (а.с. 37).

Згідно з копією листа від 30.07.2024 № 3406/04.2-Вих. відповідно до частини 2 ст. 56 Закону для прийняття рішення за результатами державного контролю фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 було направлено лист від 25.06.2024 № 2836/04.2-Вих. з проханням у найкоротший термін надати відповідь. На дату складання листа відповідь від фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 не надійшла. У зв`язку із зазначеним та з метою прийняття виваженого рішення за результатами заходів державного контролю уповноважений із захисту державної мови повторно просить надати відповідь (а.с. 40-41).

Згідно листа від 29.08.2024 №3808/04.2-Вих. проінформовано ОСОБА_1 , що 10.09.2024 о 11:00 у приміщенні Секретаріату Уповноваженого із захисту державної мови за адресою: вул. Хрещатик, 34, м. Київ (7 поверх, к. 705) представником Уповноваженого із захисту державної мови будуть розглядатися відповідні матеріали державного контролю за застосуванням Лисенком В.В. державної мови, за результатами чого буде складено акт, а у разі підтвердження порушення - протокол про адміністративне правопорушення (а.с. 39).

10 вересня 2024 року складено акт про неявку особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а саме щодо того, що ОСОБА_1 не з`явився 10.09.2024 об 11:00 у приміщення Секретаріату Уповноваженого із захисту державної мови на розгляд матеріалів з метою встановлення наявності у його діях ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 ст. 188-52 КУпАП (а.с. 43).

Відповідно до копії акту про результатами здійснення контролю за застосуванням державної мови від 10.09.2024 підставою здійснення державного контролю за застосуванням державної мови є наказ Уповноваженого із захисту державної мови «Про здійснення державного контролю за застосуванням державної мови фізичною-особою підприємцем ОСОБА_1 » від 10 червня 2024 року № 273-ДК. Державний контроль за застосуванням державної мови здійснено: за власною ініціативою Уповноваженого із захисту державної мови. Строк здійснення державного контролю за застосуванням державної мови 19.06.2024 - 10.09.2024.

В акті зазначено, що під час здійснення державного контролю за застосуванням державної мови виявлено наступне: за наявною інформацією, представник фотостудії «Fotostudio Victor Lisenko», яка розташована за адресою: вул. Балківська, 130, м. Одеса, за допомогою якої господарську діяльність здійснює ФОП ОСОБА_1 , відмовився обслуговувати споживача державною мовою (відеодокази зберігаються у Секретаріаті Уповноваженого із захисту державної мови). Окрім того було встановлено, що інтернет-представництва згаданої фотостудії в соціальних мережах «Facebook» та «Instagram», за допомогою яких здійснюється обслуговування споживачів та надається інформацію про товари (послуги) виконані недержавною мовою (фотодокази зберігаються у Секретаріаті Уповноваженого із захисту державної мови).

Контролюючий орган вказав на порушення частини першої та другої статті 30 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» мовою обслуговування споживачів в Україні є державна мова, підприємства, установи та організації всіх форм власності, фізичні особи-підприємці, інші суб?єкти господарювання, що обслуговують споживачів (крім випадків, встановлених частиною третьою цієї статті) здійснюють обслуговування та надають інформацію про товари (послуги), у тому числі через інтернет-магазини та інтернет-каталоги державною мовою. Інформація державною мовою може дублюватися іншою мовою.

Згідно з частиною шостою статті 27 Закону інтернет-представництва (в тому числі веб-сайти, веб-сторінки в соціальних мережах) органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій державної і комунальної форм власності, медіа, зареєстрованих в Україні, а також суб`єктів господарювання, що реалізують товари і послуги в Україні та зареєстровані в Україні, виконуються державною мовою. Поряд з версією інтернет-представництв (у тому числі веб-сайтів, веб-сторінок у соціальних мережах), виконаних державною мовою, можуть існувати версії іншими мовами. Версія інтернет-представництва державною мовою повинна мати не менше за обсягом та змістом інформації, ніж іншомовні версії, та завантажуватись за замовчуванням для користувачів в Україні.

З метою встановлення усіх обставин порушення вимог Закону на адресу ФОП направлено листи від 25.06.2024 № 2836/04.1-Вих. та від 30.07.2024 № 3406/04.2 -Вих, на які ФОП відповіді не надав.

Таким чином за результатами аналізу наявних у Секретаріаті Уповноваженого із захисту державної мови матеріалів встановлено порушення ФОП частини першої та другої статті 30 Закону, а також станом на 05 вересня 2024 року частини шостої статті 27 Закону (а.с. 71-72).

З цих підстав, представник Уповноваженого із захисту державної мови Вітко-Присяжнюк Я.В. склала протокол про те, що актом про результати здійснення державного контролю за застосуванням державної мови фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 від 10.09.2024. В протоколі зазначено, що 05 вересня 2024 року встановлено факт виконання недержавною мовою веб сторінок у соціальних мережах «Faccbook» тa «Instagram» (instagram.com/fotostudio victor lisenko, faccbook.com/fotostudio.vl), за допомогою якого ФОП ОСОБА_1 здійснює господарську діяльність та надає споживачам інформацію про товари (послуги). З огляду на це, ОСОБА_1 порушив вимоги ч. 6 ст. 27 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» (а.с. 44-45).

Направлення акту про результати здійснення контролю за застосуванням державної мови від 10.09.2024 та протоколу про адміністративне правопорушення, світлин підтверджується копією опису вкладення до цінного листа, квитанціями, повернутим конвертом.

11.09.2024 складено повідомлення №4046/05/3-Вих. про розгляд справи про адміністративне правопорушення, в якому зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення щодо застосування недержавної мови у сфері користувацьких інтерфейсів комп`ютерних програм та веб-сайтів зафіксоване у складеному стосовно ОСОБА_1 протоколі про адміністративне правопорушення відбудеться о 14 год. 00 хв. « 30» вересня 2024 року в приміщенні Секретаріату Уповноваженого із захисту державної мови, яке знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 34, к. 705 (а.с. 42).

Постановою Уповноваженого із захисту державної мови Кремінь Тараса Дмитровича № 172 від 30.09.2024 визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 188-52 Кодексу України про адміністративні правопорушення та застосовано до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 3400,00 грн. (а.с. 46-49).

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позивача неналежним чином повідомлено про дату, час та місце розгляду справи, що істотно вплинуло на фактичну можливість особи реалізувати передбачені ст. 268 КУпАП права, враховуючи, що відповідачем не спростовано презумпцію протиправності рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, суд першої інстанції дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ч.7 ст.1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» статус української мови як єдиної державної мови передбачає обов`язковість її використання на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування, а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначені цим Законом.

Відповідно до ч.6 ст. 27 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» інтернет-представництва (в тому числі веб-сайти, веб-сторінки в соціальних мережах) органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій державної і комунальної форм власності, медіа, зареєстрованих в Україні, а також суб`єктів господарювання, що реалізують товари і послуги в Україні та зареєстровані в Україні, виконуються державною мовою. Поряд з версією інтернет-представництв (у тому числі веб-сайтів, веб-сторінок у соціальних мережах), виконаних державною мовою, можуть існувати версії іншими мовами. Версія інтернет-представництва державною мовою повинна мати не менше за обсягом та змістом інформації, ніж іншомовні версії, та завантажуватись за замовчуванням для користувачів в Україні.

Згідно ч.ч.1, 2, 3 ст.49 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» з метою сприяння функціонуванню української мови як державної у сферах суспільного життя, визначених цим Законом, на всій території України діє Уповноважений із захисту державної мови (далі - Уповноважений).

Завданнями Уповноваженого є: 1) захист української мови як державної; 2) захист права громадян України на отримання державною мовою інформації та послуг у сферах суспільного життя, визначених цим Законом, на всій території України і усунення перешкод та обмежень у користуванні державною мовою.

Уповноважений є посадовою особою, статус якої визначається цим Законом.

Уповноважений здійснює свою діяльність незалежно від інших державних органів та посадових осіб.

Відповідно до п.5 ч.4 ст.49 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» з метою реалізації покладених на нього завдань Уповноважений здійснює такі повноваження: складає протоколи та застосовує стягнення у випадках, встановлених законом.

Згідно приписів ч.6 ст.49 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» уповноважений здійснює свої повноваження безпосередньо. Для забезпечення виконання повноважень Уповноважений призначає представників. Представник Уповноваженого є працівником секретаріату Уповноваженого і здійснює повноваження, визначені цим Законом, за місцезнаходженням секретаріату або в іншому місці, визначеному Уповноваженим. Акти і протоколи, складені представником Уповноваженого, направляються Уповноваженому.

Відповідно до ч.6 ст. 56 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» у разі фіксації актом про результати здійснення контролю за застосуванням державної мови факту порушення органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим, органом місцевого самоврядування, підприємством, установою та організацією, іншим суб`єктом господарювання незалежно від форми власності, а також громадським об`єднанням, політичною партією вимог щодо обов`язкового застосування державної мови, встановлених статтями 12-23, 25-29, 31-42 цього Закону, Уповноважений, його представник складає на підставі такого акта протокол.

Положеннями ст.244-24 КУпАП передбачено, що Уповноважений із захисту державної мови розглядає справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням законодавства у сфері застосування державної мови та невиконанням законних вимог представника Уповноваженого із захисту державної мови (статті 188-52, 188-53).

Отже, законодавством передбачена можливість Уповноваженому із захисту державної мови застосовувати стягнення до осіб, які порушують Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», як в рамках заходів державного контролю за застосуванням державної мови відповідно до Закону, так і безпосередньо відповідно до процедури, визначеної КУпАП України.

Відповідно до ч.2 ст.188-52 КпАП України порушення вимог Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" щодо застосування державної мови у сфері освіти, науки, культури, книговидання, у користувацьких інтерфейсах комп`ютерних програм та веб-сайтів, у сфері інформації для загального ознайомлення, публічних заходів, технічної і проектної документації, реклами, охорони здоров`я, спорту, телекомунікацій та поштового зв`язку, транспорту - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або попередження, якщо порушення вчинене вперше.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно приписів ч.1 ст.246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно п.24 ч.1 ст.255 КУпАП у справах про адміністративні правопорушення передбачених, ст.ст.188-52, 188-53 КпАП України, протоколи про правопорушення мають право складати представники Уповноваженого із захисту державної мови.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 283 КУпАП України, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Зі змісту ст. 284 КУпАП вбачається, що одним з можливих наслідків розгляду і вирішення справи про адміністративне правопорушення є притягнення особи до адміністративної відповідальності шляхом винесення постанови про накладення адміністративного стягнення.

Тобто, притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена відповідно до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена чинним законодавством.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 30 травня 2018 року у справі №337/3389/16-а постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є рішенням суб`єкта владних повноважень, актом індивідуальної дії, який встановлює відповідні права та обов`язки для особи, щодо якої він винесений.

Таке рішення суб`єкта владних повноважень має бути обґрунтованим на момент його прийняття, оскільки воно має значимі наслідки для суб`єктів приватного права, що знаходяться в нерівному положенні по відношенні до суб`єкта владних повноважень.

В контексті наведеного слід відмітити, що дотримання передбаченої законом процедури та порядку винесення такого рішення має виключно важливу роль для встановлення об`єктивної істини органом, на який законом покладено повноваження, зокрема, щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб`єктом владних повноважень при прийнятті та складанні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об`єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні.

За правилами ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Положеннями ч.1 ст.256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

У відповідності до ч.1 ст.268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Приписами ст. 277-2 КУпАП чітко визначено, що повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк.

Аналізуючи вищенаведені правові положення, судова колегія зазначає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адмінвідповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами, передбаченими ст.268 КУпАП.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

При цьому, обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 6.02.2020р. по справі за №205/7145/16-а (2а/205/27/17), що враховується судом апеляційної інстанції, відповідно до ч.5 ст.242 КАС України.

Предметом оскарження у справі, що розглядається є постанова Уповноваженого із захисту державної мови про притягнення позивача, який порушив вимоги частини 6 статті 27 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», до адміністративної відповідальності за частиною 2 статті 188-52 КУпАП.

Колегією суддів встановлено і зазначене підтверджується матеріалами справи, що повідомлення про розгляд справи від 29.08.2024 та від 11.09.2024 р. позивач особисто не отримував, у зв`язку з чим не був обізнаним про дату та час розгляду матеріалів адміністративної справи відносно нього. В матеріалах справи відсутні докази про належне сповіщення позивача про розгляд матеріалів про притягнення його до адміністративної відповідальності.

При цьому, з матеріалів справи вбачається, що 10.09.2024 року представником Уповноваженого із захисту державної мови Вітко-Присяжнюк Я.В. були складені акт про результати здійснення контролю за застосуванням державної мови та протокол про адміністративне правопорушення у відсутності позивача.

Також з матеріалів справи вбачається, що листи-повідомлення про дату та час розгляду справи, Акт, Протокол направлялись позивачу цінним листом з описом вкладення.

При цьому, згідно трекінгу відправлення 848, повідомлення було направлено на адресу позивача 12.09.2024 та було повернуто відправнику за закінченням встановленого терміну зберігання 26.10.2024 року, отримано відповідачем 30.10.2024 року.

Оскаржувана постанова № 172 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності прийнята відповідачем 30.09.2024 року.

Таким чином, колегія суддів вважає слушними доводи позивача про те, що на дату прийняття оскаржуваної постанови у відповідача була відсутня інформація про сповіщення або несповіщення його про дату та час розгляду матеріалів адміністративної справи.

Отже, судами встановлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувся без участі позивача, якого не було своєчасно та належним чином сповіщено про розгляд справи, що істотно впливає на фактичну можливість особи реалізувати передбачені ст.268 КУпАП права з метою всебічного з`ясування обставин справи.

За таких обставин ОСОБА_1 був позбавлений можливості надати свої пояснення та заперечення щодо обставин, вказаних у протоколі про адміністративне правопорушення, а також скористатися правом на захист, що призвело до порушення процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності та забезпечення її прав на об`єктивний та справедливий розгляд справи.

Крім цього, колегія суддів звертає увагу на те, що у відзиві на позовну заяву, який було надано до суду першої інстанції, відповідачем зазначено, що підставою для такого контролю була інформація, яка ширилася 5 червня 2024 року у соціальній мережі «Telegram» про відмову в обслуговуванні споживача державною мовою представником фотостудії «Fotostudio Victor Lisenko», яка розташована за адресою: вул. Балківська, 130, м. Одеса.

Також, зазначено, що 10 червня 2024 року та 14 червня 2024 року до Секретаріату Уповноваженого із захисту державної мови надійшла скарги про порушення вимог Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» у діяльності фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , а саме: відмова в обслуговуванні споживача українською мовою представником фотостудії «Fotostudio Victor Lisenko», а також інтернет представництво фотостудії в соціальній мережі «Instagram», за допомогою якого здійснюється обслуговування споживачів та надається інформацію про товари (послуги), виконані недержавною мовою.

Відповідно до ч.1 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначених у частині сьомій цієї статті, та за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Таким чином, враховуючи те, що правопорушення виявлено відповідачем 5 червня 2024 року останнім днем притягнення до відповідальності буде 5 серпня 2024 року.

Однак постанову про накладення штрафу на ОСОБА_1 прийнято 30.09.2024 року, тобто поза межами строку, визначеного ст. 38 КУпАП.

При цьому, відповідачем у постанові про притягнення до адміністративної відповідальності не надано обґрунтувань щодо строків притягнення до відповідальності.

Крім цього, колегія суддів звертає увагу, що приймаючи постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, контролюючим органом не прийнято до уваги, що дія ч. 2 ст. 2 Закону №2704 не поширюється на сферу приватного спілкування а стосується лише суб`єктів господарювання.

Відтак, враховуючи вищевказане та оцінюючи наявні в матеріалах справи письмові докази, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що в даному випадку наявні законні підстави для задоволення позовних вимог.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції і зводяться до переоцінки встановлених судом обставин справи.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 271, 272, 286, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Секретаріату Уповноваженого із захисту державної мови - залишити без задоволення.

Рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 16 червня 2025 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуюча суддя: О.А. Шевчук

Суддя: А.В. Бойко

Суддя: О.В. Єщенко