Справа № 990SСGС/24/25
Суддя: Губська Олена Анатоліївна
Дата ухвалення: 2025-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

11 вересня 2025 року

м. Київ

справа № 990SCGC/24/25

провадження № 11-167сап25

Велика Палата Верховного Суду у складі:

головуючого судді Уркевича В. Ю.

судді-доповідача Губської О. А.,

суддів Банаська О. О., Булейко О. Л., Воробйової І. А., Ємця А. А., Кишакевича Л. Ю., Короля В. В., Кривенди О. В., Мазура М. В., Погрібного С. О., Стефанів Н. С., Стрелець Т. Г., Ступак О. В., Ткача І. В., ОСОБА_4., Шевцової Н. В.

за участю:

секретаря судового засідання - Олеярника М. І.

скаржника - ОСОБА_1

представників скаржника - Нестеренко В. А., Мартиненко А. В., Кравця Р. Ю.

представника Вищої ради правосуддя - Цуцкірідзе І. Л.

розглянула у відкритому судовому засіданні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Великої Палати Верховного Суду Кишакевича Лева Юрійовича та його представника Мартиненко Анни Василівни про відвід судді Великої Палати Верховного Суду Усенко Євгенії Андріївни від участі у розгляді справи за скаргою ОСОБА_1 на рішення Вищої ради правосуддя від 11 березня 2025 року № 485/0/15-25, ухвалене за результатами розгляду скарги на рішення Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 15 січня 2025 року № 61/3дп/15-25 про притягнення до дисциплінарної відповідальності,

УСТАНОВИЛА:

11 березня 2025 року Вища рада правосуддя ухвалила рішення № 485/0/15-25, яким залишила без змін рішення Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 15 січня 2025 року № 61/3дп/15-25 про притягнення до дисциплінарної відповідальності судді Господарського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1.

11 квітня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Великої Палати Верховного Суду зі скаргою на це рішення Вищої ради правосуддя.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 23 квітня 2025 року відкрито провадження у справі за скаргою ОСОБА_1 на рішення Вищої ради правосуддя від 11 березня 2025 року № 485/0/15-25, ухвалене за результатами розгляду скарги на рішення Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 15 січня 2025 року № 61/3дп/15-25 про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 23 червня 2025 року справу № 990SCGC/24/25 призначено до розгляду в судовому засіданні на 11 вересня 2025 року о 12 годині 00 хвилин у приміщенні Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. Пилипа Орлика, 8.

11 вересня 2025 року ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» надіслав до Великої Палати Верховного Суду заяву про відвід судді Великої Палати Верховного Суду Кишакевича Л. Ю. від участі у розгляді справи за скаргою ОСОБА_1 на рішення Вищої ради правосуддя від 11 березня 2025 року № 485/0/15-25, ухвалене за результатами розгляду скарги на рішення Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 15 січня 2025 року № 61/3дп/15-25 про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

ОСОБА_1 вважає, що суддя Кишакевич Л. Ю. не може брати участь у розгляді даної справи та підлягає відводу, оскільки в нього склалось негативне уявлення щодо скаржника, що може зашкодити об`єктивному розгляду справи.

Як стверджує заявник, основним аргументом відводу є те, що Кишакевич Л. Ю. підписував рішення Етичної ради від 1 листопада 2022 року № 60 «Про невідповідність кандидата на посаду члена Вищої ради правосуддя ОСОБА_1 критеріям професійної етики та доброчесності для заняття посади члена Вищої ради правосуддя» як голова цієї комісії, яке не підлягало оскарженню в суді.

ОСОБА_1 також зазначає про те, що діючий склад Вищої ради правосуддя було сформовано за оцінкою Етичної ради та відповідні рішення Кишакевич Л. Ю. підписував як голова ради.

З посиланням на пункт 4 частини першої статті 36 КАС України скаржник наголошує що, зазначені обставини викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості та об`єктивності судді Кишакевича Л. Ю. , що є підставою для його відводу.

Окрім того, представник позивача Мартиненко Анна Василівна в судовому засіданні заявила відвід судді Великої Палати Верховного Суду Усенко Євгенії Андріївнивід участі у розгляді цієї справи.

Відвід мотивований тим, що на даний час Вища рада правосуддя розглядає заяву про відставку судді ОСОБА_4 , у зв`язку з чим вона перебуває у стані кар`єрної залежності від Вищої ради правосуддя, яка наділена повноваженнями вирішити питання про її відставку. Розгляд зазначеної заяви призначено на 16 вересня 2025 року. За таких обставин Мартиненко А. В. вважає, що існують обґрунтовані сумніви щодо безсторонності судді ОСОБА_4. стосовно Вищої ради правосуддя як сторони у справі.

Представник скаржника Кравець Ростислав Юрійович підтримав заявлені ОСОБА_1 та представником скаржника Мартиненко А. В. відводи. Окрім того, наголосив на тому, що суддя Кишакевич Л. Ю. не може чинити правосуддя у складі Великої Палати Верховного Суду, позаяк одночасно є членом Етичної ради, участь у діяльності якої робить несумісною участь у розгляді судових справ.

Порядок вирішення заявленого судді відводу визначений статтею 40 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), за правилом частини сьомої якої питання про відвід судді Великої Палати Верховного Суду розглядається Великою Палатою.

Мета відводу (самовідводу) судді - гарантувати безсторонність суду, запобігати упередженості судді під час розгляду справи.

Частиною першою статті 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтею 36 КАС України, згідно із частиною першою якої суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований у результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 КАС України (недопустимість повторної участі судді в розгляді адміністративної справи).

Застосовуючи норму пункту 4 частини першої статті 36 КАС України, слід мати на увазі, що встановлена нею підстава відводу судді означає не просто сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, а обґрунтований сумнів.

Не можуть бути підставою для відводу судді тільки припущення про існування обставин, за яких участь судді в розгляді справи виключається.

Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується насамперед на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно із законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини.

Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді - як реальної, так і суб`єктивної.

Норми національного права не розкривають змісту нормативної конструкції «неупередженість (безсторонність) судді».

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має встановлюватися згідно з:

- «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

- «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи, і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки, як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі, тощо).

Велика Палата Верховного Суду підкреслює, що відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

У своїй заяві про відвід судді Великої Палати Верховного Суду Кишакевича Л. Ю., ОСОБА_1 не навів жодних обставин, з якими процесуальне законодавство пов`язує можливість відводу судді, а також не навів доказів, що могли б свідчити - прямо чи опосередковано - про упередженість або необ`єктивність судді Кишакевича Л. Ю. при розгляді справи № 990SCGC/24/25.

Посилання заявника на факт участі судді Кишакевича Л. Ю. як голови Етичної ради у підписанні рішення від 1 листопада 2022 року № 60 не може бути самостійною або достатньою підставою для його відводу. Це рішення було ухвалене в межах іншого, визначеного законодавством, механізму, що не стосується предмету й меж розгляду справи, яка перебуває у провадженні Великої Палати Верховного Суду.

Сама лише участь судді в процедурі, що не має процесуального зв`язку з розглядом цієї справи, не свідчить про його заінтересованість у результаті її вирішення. Відсутні об`єктивні дані, які б вказували на наявність особистого ставлення судді до скаржника чи інших обставин, що могли б викликати сумнів у його безсторонності.

З огляду на зазначене, відсутні підстави вважати, що включення судді Кишакевича Л. Ю. до складу Великої Палати Верховного Суду у цій справі ставить під сумнів його неупередженість або об`єктивність.

Крім того, посилання адвоката Кравця Р. Ю. на неможливість здійснення суддею Кишакевичем Л. Ю. правосуддя у складі Великої Палати Верховного Суду через його одночасне членство в Етичній раді не можуть вважатися об`єктивно обґрунтованими, оскільки є результатом суб`єктивного тлумачення положень національного законодавства.

Відповідно до частин першої, другої статті 45 Закону України від 2 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон № 1402-VIII) Велика Палата Верховного Суду є постійно діючим колегіальним органом Верховного Суду, до складу якого входить двадцять один суддя Верховного Суду. Велика Палата Верховного Суду:

1) у визначених законом випадках здійснює перегляд судових рішень у касаційному порядку з метою забезпечення однакового застосування судами норм права;

2) діє як суд апеляційної інстанції у справах, розглянутих Верховним Судом як судом першої інстанції;

3) аналізує судову статистику та вивчає судову практику, здійснює узагальнення судової практики;

4) здійснює інші повноваження, визначені законом.

Судді Верховного Суду обираються до Великої Палати зборами суддів відповідних касаційних судів з числа суддів таких касаційних судів (частина третя статті 45 цього Закону).

Частинами четвертою, п`ятою статті 45 Закону № 1402-VIII передбачено, що кожен касаційний суд у складі Верховного Суду обирає по п`ять суддів до Великої Палати Верховного Суду. До складу Великої Палати Верховного Суду також входить Голова Верховного Суду за посадою. Суддя Верховного Суду, обраний до Великої Палати, здійснює повноваження судді Великої Палати Верховного Суду протягом трьох років (крім Голови Верховного Суду), але не більше двох строків поспіль.

Згідно із частинами першою, другою статті 91 Закону України «Про Вищу раду правосуддя» (далі - Закон № 1798-VIII) Етична рада утворюється з метою сприяння органам, що обирають (призначають) членів Вищої ради правосуддя, у встановленні відповідності кандидата на посаду члена Вищої ради правосуддя критеріям професійної етики та доброчесності. Членами Етичної ради можуть бути особи, які мають бездоганну ділову репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет, відповідають критеріям професійної етики та доброчесності, мають досвід роботи не менше п`ятнадцяти років зі здійснення судочинства або адвокатської чи прокурорської діяльності, або наукової діяльності у галузі права. Не можуть бути членами Етичної ради особи, які не відповідають зазначеним вимогам, а також вимогам, передбаченим частиною десятою статті 6 цього Закону.

Відповідно до частини третьої цієї статті до складу Етичної ради входять, зокрема, три особи із числа суддів або суддів у відставці, запропоновані Радою суддів України. Кандидатами на посаду члена Етичної ради, які є суддями чи суддями у відставці, можуть бути судді чи судді у відставці, які успішно пройшли кваліфікаційне оцінювання.

Згідно із частиною восьмою статті 91 Закону № 1798-VIII строк повноважень члена Етичної ради становить шість років без права бути призначеним повторно.

Частина двадцята статті 91 Закону № 1798-VIII визначає низку повноважень Етичної ради.

Пункт 1 частини двадцять першої цієї самої статті встановлює, що член Етичної ради зобов`язаний брати участь у її роботі особисто, без права делегування своїх повноважень іншим особам.

Відповідно до частини двадцять четвертої статті 91 Закону № 1798-VIII члени Етичної ради здійснюють свої повноваження на громадських засадах і на час роботи в Етичній раді звільняються від виконання службових обов`язків за основним місцем роботи зі збереженням середньої заробітної плати.

Системний аналіз наведених вище положень дає змогу дійти висновку, що член Етичної ради здійснює свої повноваження на громадських засадах і звільняється від виконання службових обов`язків за основним місцем роботи виключно на час роботи в Етичній раді, тобто під час безпосереднього виконання / здійснення такою особою повноважень, покладених на нього як члена Етичної ради згідно із законодавством (а не в цілому протягом строку покладення на нього / виконання ним повноважень члена Етичної ради).

Приписи закону, які визначають організацію судової влади та здійснення правосуддя в Україні, а також статус, повноваження, засади організації та порядок діяльності Етичної ради, чітко передбачають одночасне (протягом одного і того ж строку) здійснення суддею, який є членом Етичної ради, повноважень члена Етичної ради та здійснення правосуддя (у часові проміжки поза роботою в Етичній раді); виконання цих повноважень - не залежні один від одного та не взаємовиключні процеси.

Етична рада рішенням від 1 грудня 2021 року № 2 відповідно до Закону України від 14 липня 2021 року № 1635-lX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо порядку обрання (призначення) на посади членів Вищої ради правосуддя та діяльності дисциплінарних інспекторів Вищої ради правосуддя», пункту 1.3 розділу 1 Регламенту Етичної ради, затвердженого рішенням Етичної ради від 1 грудня 2021 року № 1, обрала суддю Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду Кишакевича Л. Ю. головою Етичної ради.

8 травня 2023 року рішенням № 5 збори суддів Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду обрали суддю Кишакевича Л. Ю. до Великої Палати Верховного Суду з 9 травня 2023 року строком на три роки.

З огляду на наведені вище законодавчі правила Велика Палата Верховного Суду виснувала, що нема жодних підстав вважати, що сам лише факт включення судді Кишакевича Л. Ю. , який водночас є членом Етичної ради, до складу суду, який буде здійснювати розгляд цієї справи (при цьому братиме участь у розгляді цієї справи згідно з вимогами чинного законодавства лише тоді, коли безпосередньо не виконуватиме повноважень члена Етичної ради), викликає сумнів у його об`єктивності та неупередженості. Наведений факт жодним чином не свідчить про неналежне виконання ним своїх повноважень або ж про його упереджене ставлення до їх виконання.

Оцінюючи обґрунтованість доводів заяви представника скаржника про відвід судді ОСОБА_4., Велика Палата Верховного Суду зазначає наступне.

Сам по собі факт розгляду Вищою радою правосуддя заяви про відставку судді ОСОБА_4 не є достатньою підставою для висновку про наявність у неї особистої, прямої чи опосередкованої заінтересованості в результаті розгляду цієї справи. Також відсутні інші обставини, які б могли об`єктивно викликати сумніви щодо її неупередженості, об`єктивності або безсторонності як судді.

Подання заяви про відставку та її розгляд Вищою радою правосуддя є передбаченими законом процедурами, які не залежать від волі сторін у справі та не створюють процесуального чи іншого зв`язку між суддею і Вищою радою правосуддя як стороною у справі.

Отже, обставини, наведені скаржником та його представниками на обґрунтування заяв про відвід суддів Великої Палати Верховного Суду Кишакевича Л. Ю. та ОСОБА_4., не свідчать про наявність об`єктивних підстав, які б у розумінні пункту 4 частини першої статті 36 КАС України могли зумовлювати їх відведення від розгляду цієї справи. З урахуванням того, що зазначені заяви не підтверджені належними та допустимими доказами, а також з огляду на відсутність підстав для сумніву в неупередженості та об`єктивності відповідних суддів, у їх задоволенні слід відмовити.

Керуючись статтями 36, 39, 40, 167, 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, Велика Палата Верховного Суду

УХВАЛИЛА:

Відмовити у задоволенні заяв ОСОБА_1 про відвід судді Великої Палати Верховного Суду Кишакевича Лева Юрійовича та його представника Мартиненко Анни Василівни про відвід судді Великої Палати Верховного Суду Усенко Євгенії Андріївни від участі у розгляді справи за скаргою ОСОБА_1 на рішення Вищої ради правосуддя від 11 березня 2025 року № 485/0/15-25, ухвалене за результатами розгляду скарги на рішення Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 15 січня 2025 року № 61/3дп/15-25 про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В. Ю. Уркевич

Суддя-доповідач О. А. Губська

Судді: О. О. Банасько О. Л. Булейко І. А. Воробйова А. А. Ємець Л. Ю. Кишакевич В. В. Король О. В. Кривенда М. В. МазурС. О. Погрібний Н. С. Стефанів Т. Г. Стрелець О. В. Ступак І. В. Ткач Є. А. Усенко Н. В. Шевцова