Справа № 686/27056/25
Суддя: Хараджа Н. В.
Дата ухвалення: 2025-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/686/543/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29 вересня 2025 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Хараджа Н.В., ознайомившись з матеріалами адміністративного позову ОСОБА_1 , який подано та підписано представником позивача Савченко Оксаною Володимирівною, до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

в с т а н о в и ла :

До Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 , який подано та підписано представником позивача Савченко Оксаною Володимирівною, до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Вивчивши матеріали адміністративного позову та додані до нього додатки, суд вважає за необхідне даний позов залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Разом з цим, в порушення вказаних вимог представником позивача не зазначено у позовній заяві ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Крім того, згідно ч. 9 ст. 44 КАС України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються,учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.

Отже, обов`язок додати до поданої в електронній формі заяви по суті докази надсилання відповідних матеріалів іншим учасникам справи, покладається на відповідного учасника справи не залежно від того, чи подається ним заява через підсистему "Електронний суд", чи шляхом направлення на електронну пошту.

Разом з тим, суд роз`яснює позивачу, що обрання ним способу подання позовної заяви шляхом направлення до суду в електронній формі, покладає на позивача обов`язок додати до позовної заяви докази направлення відповідачу позовної заяви та доданих до неї документів, шляхом їх направлення до електронного кабінету відповідача у підсистемі «Електронний суд», а у разі відсутності у відповідача електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення на адресу місцезнаходження відповідача.

Вказана позовна заява сформовано через підсистему «Електронний суд», однак до позовної заяви не долучено доказів направлення відповідачу копії позовної заяви з додатками до неї.

При цьому наявне посилання на те, що « ІНФОРМАЦІЯ_2 відповідно до вимог ч. 6 ст. 18 КАС України не зареєстрував власний електронний кабінет, відтак відповідно до положень абз. 3 ч. 9 ст. 44 КАС України позивач звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи». Вказане спростовується відповіддю № 14796116 про наявність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС від 29.09.2025 року, згідно якої вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_2 має зареєстрований кабінет ЄСІТС ().

Так, Європейський суду з прав людини в своєму рішенні від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (заява № 24402/02, пункт 27) зазначив що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 рішення у справі «Креуз проти Польщі» (заява № 28249/95), про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, Кодекс адміністративного судочинства України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

У зв`язку із чим представнику позивача слід надати до суду доказ направлення відповідачу копії позовної заяви з додатками до неї.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як вбачається зі змісту адміністративного позову, позивачем оскаржується постанова ІНФОРМАЦІЯ_1 по справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП № R49707 від 03 вересня 2025 року, проте матеріали позову не містять копії чи оригіналу оскаржуваної постанови, а також не вказано неможливість її отримання, що унеможливлює суд встановити предмет оскарження.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 177 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч. 1ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови) (ч. 2ст. 286 КАС України).

Оскільки предметом оскарження є постанова про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 127-3 КУпАП, застосуванню підлягає десятиденний строк звернення до суду з позовом з дня ухвалення відповідної постанови.

Як слідує із поданих представником позивача матеріалів, оскаржувану постанову винесено 03 вересня 2025 року, а з адміністративним позовом позивач звернувся до суду 22 вересня 2025 року (сформовано в системі Електронний суд 19.09.2025 року), тобто поза встановленого чинним законодавством строку для оскарження даного виду рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Втім, за правилами ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви представником позивача заявлено клопотання про поновлення ОСОБА_1 строку на звернення до суду із позовною заявою. Вказане обґрунтовує тим, що про наявність та зміст оскаржуваної постанови позивачу стало відомо лише 17 вересня 2025 року, проте жодного доказу вказаного не долучено.

Будь-яких інших причин пропуску строку на звернення до суду в позовній заяві ОСОБА_1 не зазначено.

Відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 09 листопада 2020 року у справі №420/1813/19, до поважних причин пропуску процесуальних строків відносяться обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Згідно з правовим висновком п.28 постанови Великої Палати Верховного Суду від 01 лютого 2024 року у справі №990/270/23 поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.

Розглянувши клопотання представника позивача про поновлення пропущеного строку, враховуючи відсутність доказів неможливості звернення позивача із даним адміністративним позовом в межах визначених законом строків, суд вважає його не обґрунтованим, а доводи, викладені у ньому безпідставними, тому дійшов до висновку про відмову у поновленні строку на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, суддя вважає, що наведені обставини унеможливлюють вирішити питання про відкриття провадження у справі, а тому позовну заяву необхідно залишити без руху та встановити представнику позивача строк для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.160, 161, 169, 286 КАС України, суддя,-

ПОСТАНОВИЛА:

В поновленні строку на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення - відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 , який подано та підписано представником позивача Савченко Оксаною Володимирівною до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі, якщо недоліки, вказані в ухвалі суду, не будуть усунені, позовна заява буде вважатися неподаною та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хмельницького

міськрайонного суду Н.В. Хараджа