Справа № 640/18506/19
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2025-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

19 вересня 2025 року м. Ужгород№ 640/18506/19
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Луцович М.М.

при секретарі судового засідання Пішта І.І.

та осіб, що беруть участь у справі:

представник позивача Козуліна А.В.,

представник відповідача Кубів С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Карат-2005» (04071, м. Київ, вул. Гончарна, буд. 9, ) до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 32а, ) про визнання протиправними та скасування постанови та приписів, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Карат-2005» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просить:

1) визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №56/19/073-5301 від 13.06.2019;

2) визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм стандартів та правил від 03.06.2019 року, виданий Товариству з обмеженою відповідальністю «Карат - 2005»;

3) визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 03.06.2019, виданий товариству з обмеженою відповідальністю «Карат - 2005».

Заявлені позовні вимоги обґрунтовує тим, що на підставі листа Головного слідчого управління Служби Безпеки України від 28.11.2018 № 6/9642 було проведено позапланову перевірку дотримання ТОВ «КАРАТ-2005» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за результатами якої оформлено: акт, складений за результатами проведеного планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 03.06.2019 №б/н; припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 03.06.2019 року; припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил від 03.06.2019 року; протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 03.06.2019 року; постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 56/19/073-5301 від 13.06.2019 року. На переконання позивача, прийняті за результатами незаконної перевірки рішення є протиправними та підлягають скасуванню. Вказує, що 06.12.2018 старшим слідчим з особливо важливих справ Головного слідчого управління Служби Безпеки України за участю спеціалістів Держпраці та відповідача, а також адвоката позивача Цимбала Ю.І. (який був уповноважений на представлення інтересів позивача виключно під час проведення огляду згідно листа від 28.11.2018 № 6/9642), було проведено огляд земельної ділянки позивача. Натомість надані відповідачем документи свідчать про те, що нібито в період із 31.05.2019 по 03.06.2019 року перевірка позивача відбулася, проте, невідомо як могла відбутися вказана перевірка, якщо за адресою позивача вул. Гончарна, 9 з метою проведення перевірки посадові особи відповідача не з`являлися. Жодних оглядів земельної ділянки та об`єкту на ній відповідно також не проводилось. Жодних направлень на проведення перевірки, запитів про наданні інформації, результатів її проведення позивач не отримував. Таким чином, до документів, які засвідчують факт проведення перевірки та документів про прийняті рішення за її наслідками було внесено завідомо недостовірну інформацію. Зазначає, що вимоги Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та вимоги Порядку №553 відповідачем не дотримані, оскільки позивача: не ознайомлено з підставою проведення заходу державного нагляду та не вручено направлення на проведення заходу; не забезпечено участі у проведенні державного заходу контролю; не ознайомлено зі складеним за результатами проведення заходу актом та позбавлено останнього права на надання своїх зауважень та заперечень до вказаного акту; не ознайомлено зі складеним за результатами проведення заходу відповідним рішенням органу контролю. За наведених обставин, просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.10.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Представником відповідача подано відзив на позовну, в якому проти задоволення позову заперечив з мотивів безпідставності такого. В обґрунтування своєї позиції зазначив, що на підставі звернення головного слідчого управління Служби безпеки України від 28.11.2018 № 6/9642 та наказу Департаменту від 05.12.2018 № 973 Департаментом було розпочато проведення позапланової перевірки позивачем дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті будівництва за адресою: вул. Гончарна, 9 у Подільському районі міста Києва. Під час виїзду на місце, посадовою особою Департаменту спільно з слідчим головного слідчого управління Служби безпеки України, уповноваженій особі TOB «КАРАТ - 2005» - Цимбал Ю. І. (договір про надання правової допомоги від 05.12.2019 № 1-05/12-18) було пред`явлено службове посвідчення та надано копію відповідного направлення для проведення позапланової перевірки. Тобто, уповноваженій особі ТОВ «Карат-2005» Цимбал Ю. І. було достеменно відомо про розпочату перевірку відносно позивача. Вказав, що під час виїзду на місце за адресою: вул. Гончарна, 9, Подільському районі міста Києва, встановлено, що на замовлення TOB «Карат-2005» на об`єкті нерухомого майна (незавершене будівництво) п`ятиповерховому цегляному будинку (що підтверджується матеріалами технічної інвентаризаційної справи (лист КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 17.01.2019 № 062/14-473 (И-2019)) виконуються будівельні роботи, без документа, який дає право на виконання будівельних робіт. Факт виконання будівельних робіт підтверджується також фотоматеріалами, зробленими посадовою особою Департаменту в ході проведення позапланової перевірки, з яких вбачається, що замовником будівництва, TOB «КАРАТ-2005», виконано будівельні роботи з влаштування нових сходових клітин та перегородок, які на вказаному вище технічному паспорті відсутні. Звернув увагу, що перевірку було одноразово продовжено на два робочих дні відповідно до п. 7 Порядку № 553, що підтверджується службовою запискою від 30.05.2019, наказом Департаменту від 30.05.2019 та направленням на проведення планового (позапланового) заходу від 31.05.2019. Також вказує, що уповноважена особа TOB «Карат-2005» відмовилась від отримання акту перевірки від 03.06.2019, припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 03.06.2019, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил від 03.06.2019 та протоколу про правопорушення в сфері містобудівної діяльності від 03.06.2019 (про що зроблено відповідну відмітку). Вказані вище матеріали були надіслані рекомендованим листом від 03.06.2019 № 073-4967 на адресу TOB «Карат-2005» із запрошенням на розгляд справи про правопорушення в сфері містобудівної діяльності. На розгляд справи 13.06.2019 до Департаменту уповноважені особи TOB «Карат-2005» не з`явились, відтак, відповідачем винесено оскаржувану постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13.09.2019 № 56/19/073-5301.

Представником позивача подано відповідь на відзив, в якому представник звертає увагу на порушення строків проведення перевірки. Так, відповідно до Порядку 553 та Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що строк перевірки не може перевищувати 10 робочих днів (може бути подовжений на 2 робочих дні). Проте, жодна норма жодного нормативно-правового акту не надає прав і повноважень органу контролю проводити перевірку протягом шести місяців. Відтак, продовження строку перевірки (після сплину строку), проведення перевірки протягом більше ніж півроку, а також збирання доказів поза межами строку проведення перевірки є неправомірним. Також вказує на недостовірні відомості у відзиві на позовну заяву, зокрема щодо того, що уповноважена особа ТОВ «Карат-2005» відмовилася від отримання акту перевірки від 03.06.2019. Крім того, твердження відповідача про непоширення на органи ДАБК усіх вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» є безпідставним, а посилання на Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою КМУ, яка не є законом, не може встановлювати для органів ДАБК додаткові привілеї та повноваження, які суперечать нормативно-правовому акту вищої юридичної сили.

Представником відповідача подано заперечення на відповідь на відзив, в яких зазначив, що абз. 10 ч. 1 ст. 6 та ч.4 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на який посилається позивач в своїй позовній заяві не розповсюджується на органи державного архітектурно-будівельного контролю. Крім того, вказує, що відповідачем дотримано вимоги щодо строку проведення позапланової перевірки.

Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 №2825-IX (далі Закон №2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2825-IX (в редакції Закону України від 16.07.2024 №3863-ІХ «Про внесення змін до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ» (далі Закон №3863-ІХ, який набрав чинності 26.09.2024) встановлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя.

На підставі пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2825-IX (в редакції Закону №3863-ІХ) проведений автоматизований розподіл адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженому наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399.

За результатами автоматизованого розподілу адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України, справа №826/2351/17 передана на розгляд та вирішення Закарпатському окружному адміністративному суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Закарпатського окружного адміністративного суду таку передано для розгляду судді Луцович М.М.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 07 березня 2025 року прийнято до свого провадження адміністративну справу №640/18506/19.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 08 травня 2025 року відмовлено у задоволенні заяви представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в частині оскарження постанови від 13.06.2019 №56/19/073-5301 про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 08 травня 2025 року закрито пiдготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача у судовому засіданні підтримала позовні вимоги у повному обсязі та просила такі задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечив з мотивів, наведених у відзиві на позовну заяву.

На виконання вимог ч. 13 ст. 10 та ч. 1 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Дослідивши подані сторонами документи та матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що згідно наказу №973 від 05.12.2018 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вирішено провести позапланову перевірку ТОВ «Карат-2005» на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на вул. Гончарній, 9 у Подільському районі м. Києва.

Згідно з направленням для проведення планового (позапланового) заходу від 06.12.2018, перевірку проведено на підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №973 від 05.12.2018 та листа Головного слідчого управління Служби Безпеки України від 28.11.2018 №6/6942. Строк дії направлення на перевірку з 06.12.2018 по 19.12.2018.

Відповідно до службової записки начальника інспекційного відділу №2 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 30.05.2019 вказано, що під час проведення перевірки з 06.12.2018 по 19.12.2018 уповноваженими особами ТОВ «Карат-2005» не було надано в повному обсязі всіх необхідних документів. Крім того, для проведення перевірки, виникла необхідність в отриманні інформації від різних організацій, установ. Враховуючи наведене, просила продовжити термін проведення перевірки на два робочі дні.

Так, відповідно до наказу №432 від 30.05.2019 директором Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вирішено провести позапланову перевірку ТОВ «Карат-2005» на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на вул. Гончарній, 9 у Подільському районі м. Києва.

Згідно з направленням для проведення планового (позапланового) заходу від 31.05.2019, перевірку проведено на підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №432 від 30.05.2019 та листа Головного слідчого управління Служби Безпеки України від 28.11.2018 №6/6942. Строк дії направлення на перевірку з 31.05.2019 до 03.06.2019.

За результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою ДАБК міста Києва складено акт від 03.06.2019.

У вищезазначеному акті встановлено, що Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не видавав та не реєстрував документів дозвільного та декларативного характеру, які б надавали право на виконання підготовчих і будівельних робіт та не приймав в експлуатацію об`єкт будівництва за адресою на вул. Гончарній, 9 у Подільському районі м. Києва. Листом від 22.02.2019 №10/26-10/2202/07 Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції в місті Києві повідомив, що інформація щодо видачі/реєстрації документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, а також засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів за адресою: вул. Гончарна, 9 у Подільському районі, відсутня. Відповідно до даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (номер інформаційної довідки 148432741 від 06.12.2018) власником об`єкта нерухомого майна: незавершене будівництво, загальна площа - 813,9 кв.м., п`ятиповерховий цегляний будинок є ТОВ «Карат 2005». Відповідно до інформаційної довідки Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 06.12.2018 № 148432741, цільове призначення земельної ділянки за адресою: вул. Гончарна, 9 (кадастровий номер :85:381:0021), для завершення будівництва, подальшої експлуатації та обслуговування адміністративної будівлі. Під час виїзду на місце за адресою: м. Київ, вул. Гончарна, 9, Подільський район, встановлено, що на замовлення ТОВ «Карат-2005» на об`єкті нерухомого майна (незавершене будівництво) - п`ятиповерховому цегляному будинку (що підтверджується матеріалами технічної інвентаризаційної справи (лист КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 17.01.2019 № 062/14-473 (И-2019)) виконуються будівельні роботи без документа, який дає право на виконання будівельних робіт. Відповідно до п. 5.1.1.1 ДБН В.2.2-28:2010 «Будинки адміністративного та побутового призначення», площу приміщень слід приймати з розрахунку не менше 6 м2 на робоче місце працівника управління, а на одного працівника конструкторського бюро і для працюючих інвалідів, що користуються кріслами-колясками, - не менше 7,65 м2. Отже, зазначений об`єкт будівництва за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС2).

На підставі акту за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 03.06.2019 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації):

- винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.06.2019 року, виданий товариству з обмеженою відповідальністю «Карат - 2005»;

- винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 03.06.2019, виданий товариству з обмеженою відповідальністю «Карат - 2005»;

- складено протокол про правопорушення товариством з обмеженою відповідальністю «Карат - 2005» у сфері містобудівної діяльності від 03.06.2019.

За результатами розгляду справи про правопорушення Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) винесено постанову №56/19/073-5301 від 13.06.2019 про накладення штрафу на товариство з обмеженою відповідальністю «Карат-2005» за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, передбаченого абз. 2 п. 3 ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» у розмірі 710 770,00 грн.

Позивач, вважаючи приписи від 03.06.2019 та постанову №56/19/073-5301 від 13.06.2019 протиправними, звернувся до суду з даним позовом за захистом своїх прав та законних інтересів.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

До органів, що здійснюють управління у сфері містобудівної діяльності, архітектурно-будівельного контролю нагляду, окрім інших, відносяться центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органи державного архітектурно-будівельного контролю (ч. 1 ст. 6 Закону).

Пунктом 6 частини 1 ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю, серед іншого здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (надалі - Порядок № 553).

Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до статті 3 Закону України від 05.04.2007 р. № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) здійснюється, зокрема, за принципами: гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону.

Частина 3 статті 6 Закону № 877-V передбачає, що суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно із пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно до пункту 12 Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Пунктом 14 Порядку № 553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Тобто, за умови дотримання процедури призначення перевірки та оформлення документів, що їй передують, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю мають право безперешкодного доступу до об`єктів.

Відповідно до пунктів 16 та 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі припис).

При цьому, у відповідності до абз. 2 п. 18 Порядку № 553 акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», мають право від імені: 1) органів державного архітектурно-будівельного контролю: керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначено Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244 (далі - Порядок №244).

Згідно з пунктом 2 цього ж Порядку № 244 справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: 1) виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; 2) структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; 3) Держархбудінспекцією.

Накладати штраф від імені органів, визначених в абзацах другому-четвертому пункту 2, мають право: керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; головні інспектори будівельного нагляду.

Згідно з пунктами 4-7 Порядку № 244 у разі вчинення одним суб`єктом містобудування двох або більше правопорушень у сфері містобудівної діяльності штраф накладається за кожне правопорушення окремо.

У разі вчинення одного правопорушення у сфері містобудівної діяльності декількома суб`єктами містобудування штраф накладається на кожного з них.

Накладення на суб`єкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності не звільняє від відповідальності, передбаченої Кодексом України про адміністративні правопорушення, посадових осіб такого суб`єкта, до службових обов`язків яких належить забезпечення дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Штраф за правопорушення може бути накладено на суб`єкта містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення.

Днем виявлення правопорушення є день складення акта перевірки відповідного суб`єкта містобудування.

Притягнення суб`єктів містобудування до відповідальності не звільняє їх від відшкодування заподіяної внаслідок правопорушення шкоди.

Відповідно до пунктів 16-21 Порядку № 244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує:

1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

3) чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи;

4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до п. 22 Порядку № 244 за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу); постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).

Таким чином, законодавством регламентовано чіткий і послідовний порядок проведення уповноваженими особами органів державного-архітектурно-будівельного контролю перевірки за дотриманням суб`єктами містобудування вимог законодавства при здійсненні будівельних робіт та притягнення до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності:

1) призначення позапланової перевірки за наявності вичерпних, визначених Законом та Порядком № 553 підстав;

2) ознайомлення суб`єкта містобудування з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду; забезпечення прав суб`єкта містобудування на участь в перевірці.

Від виконання обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю ознайомити суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль з позаплановою перевіркою залежить подальша реалізація прав та обов`язків суб`єкта щодо якого здійснюється позаплановий захід, зокрема: надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Виключно суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль оцінює дотримання органом державного архітектурно-будівельного контролю порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, що є умовою настання обов`язку суб`єкта містобудування допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки.

3) безпосередньо проведення перевірки у строки визначені абз. 10 п. 7 Порядку № 553.

4) складення та підписання Акту у день завершення перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил складення протоколу, видання припису про усунення порушення вимог законодавства або припису про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

5) підготовку до розгляду та розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

6) прийняття однієї з визначених Порядком № 244 постанов.

Як вже встановлено судом, згідно наказу №973 від 05.12.2018 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вирішено провести позапланову перевірку ТОВ «Карат-2005» на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на вул. Гончарній, 9 у Подільському районі м. Києва.

Згідно з направленням для проведення планового (позапланового) заходу від 06.12.2018, перевірку проведено на підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №973 від 05.12.2018 та листа Головного слідчого управління Служби Безпеки України від 28.11.2018 №6/6942. Строк дії направлення на перевірку з 06.12.2018 по 19.12.2018.

Сторони не заперечують, що перевірка була проведена посадовою особою відповідача ОСОБА_1 06.12.2018 за участю старшого слідчого з особливо важливих справ Головного слідчого управління СБУ України та посадових осіб Держпраці, на об`єкті перевірки був присутній адвокат Цимбал Ю.І..

У межах даної справи судом було допитано в якості свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Так, адвокатом Цимбал Ю.І. було надано пояснення про те, що під час здійснення перевірки ним було повідомлено посадову особу Леуського О.О. про те, що його клієнт ТОВ «Карат-2005», отримавши термінове повідомлення про проведення слідчої дії на його об`єкті нерухомості, надав йому доручення виключно на участь у проведенні слідчої дій в рамках розслідування кримінального провадження, а повноважень на представництво в Департаменті з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Цимбал Ю.І. від ТОВ «Карат-2005» не отримував. Натомість ОСОБА_1 повідомив суд, що здійснював перевірку один раз 06.12.2018 та вручив направлення на перевірку ОСОБА_2 ..

Позивач у позовній заяві посилається на те, що перевірка посадовою особою відповідача була проведена у відсутності уповноваженого представника ТОВ «Карат-2005».

Надаючи оцінку твердженням позивача, судом встановлено, що відповідно до договору про надання правової допомоги від 05.12.2018 року №1-05/12-18 адвокатське об`єднання «Цимбал, Козуліна та партнери» та ТОВ «Карат-2005» уклали договір про надання правової допомоги та згідно п. 1.3 цього Договору Клієнт уповноважує партнерів, адвокатів Адвокатського об`єднання та осіб визначених у пункті 1.5 цього Договору на виконання пункту 1.1 в рамках погоджених Сторонами доручень. Відповідно до п. 3.1. цього Договору допомога та послуги, зазначені в п. 1.1 цього Договору, надається адвокатським об`єднанням на договірних засадах, при цьому їх вартість, умови оплати та порядок здійснення розрахунків визначається сторонами додатковою угодою до Договору.

Так, з матеріалів справи вбачається, що доручення на надання правової допомоги у Департаменті з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), у судах будь-якої інстанції по всіх категоріях справ погоджене сторонами у Додатковій угоді №3 від 10.09.2019 року.

Тобто, договір про надання правової допомоги від 05.12.2018 року №1-05/12-18 містить загальні положення, а доручення на представництво інтересів у конкретних органах оформлюється сторонами відповідними додатковими угодами, а тому суд погоджується з твердженнями позивача, що під час проведення перевірки посадовою особою відповідача 06.12.2018 адвокат Цимбал Ю.І. не був уповноваженим на представлення інтересів ТОВ «Карат-2005» у правовідносинах з Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а відтак не мав повноважень брати участь у перевірці, отримувати документи перевірки, зокрема, направлення на проведення перевірки, надавати пояснення та документи, необхідні для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю.

З вище окреслених законодавчих приписів вбачається, що державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватися в присутності суб`єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, а також має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень тощо.

В той же час, посадова особа контролюючого органу зобов`язана у разі встановлення під час перевірки порушень містобудівного законодавства скласти акт перевірки та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який надати для підпису суб`єкту містобудування, стосовно якого проведено перевірку, а в разі відмови від його підписання - направити протокол рекомендованим листом з повідомленням, повідомити суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, про час і місце розгляду справи, а при розгляді справи - з`ясувати чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Між тим, як з`ясовано судом, відповідачем зазначені вимоги чинного законодавства дотримано не було, та позапланову перевірку проведено за відсутності суб`єкта містобудування та/або його уповноваженого представника.

За наведених обставин, судом встановлено, що відповідачем проведено перевірку з порушенням пункту 9 Порядку №553 за відсутності уповноваженого представника ТОВ «Карат-2005», що, в свою чергу, позбавило права позивача на стадії допуску до перевірки на ознайомлення з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду, а також права на участь в перевірці, надання документів, пояснень в обсязі, який він вважає необхідним, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Аналогічна права позиція у спірних правовідносинах неодноразово висловлена Верховним Судом, зокрема у постановах від 17.07.2019 у справі № 822/714/16, від 08.08.2019 у справі № 822/712/16, від 21.10.2019 р. у справі № 822/677/16.

За таких обставин суд приходить до висновку, що під час перевірки відповідач порушив законодавчо встановлений порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю, чим позбавив позивача можливості захистити свої права; порушив принцип рівності перед законом, діяв без дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія) та без урахуванням прав особи на участь у процесі прийняття рішення, що є самостійною та достатньою підставою для визнання протиправними рішень, прийнятих за результатами проведеної перевірки.

Щодо строку проведення перевірки, суд вказує наступне.

У направленні для проведення позапланового заходу від 06.12.2018 року № б/н визначений строк його дії з 06.12.2018 до 19.12.2018 року.

Відповідно до абзацу 10 п. 7 Порядку № 553 строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Станом на 19.12.2018 відповідач не скористався своїм правом продовжити строк проведення позапланової перевірки на два дні.

Отже, день 19.12.2018 був останнім днем перевірки.

Відповідно до абзацу 2 п. 18 Порядку № 553 акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Відтак, у день завершення позапланової перевірки (19.12.2018) повинен був складений та підписаний акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Натомість, 19.12.2018 такий акт перевірки посадовою особо відповідача не був складений, підписаний та наданий на підпис позивачу.

Через більше ніж 5 місяців після завершення строку проведення перевірки та настання строку складення та підписання підсумкового акту, посадовою особою відповідача за відсутності правових підстав подано службову записку від 30.05.2019 про продовження терміну проведення перевірки на два робочі дні.

Так, відповідно до наказу №432 від 30.05.2019 директором Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вирішено провести позапланову перевірку ТОВ «Карат-2005» на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на вул. Гончарній, 9 у Подільському районі м. Києва.

Згідно з направленням для проведення планового (позапланового) заходу від 31.05.2019, перевірку проведено на підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №432 від 30.05.2019 та листа Головного слідчого управління Служби Безпеки України від 28.11.2018 №6/6942. Строк дії направлення на перевірку з 31.05.2019 до 03.06.2019.

У відзиві на позов відповідач звертає увагу суду, що законодавством у сфері містобудівної діяльності не визначено, що 2-денний строк, на який продовжується перевірка неодмінно повинен наставати на наступний день після закінчення 10-денного строку на проведення перевірки.

Суд відхиляє такі доводи відповідача, оскільки вони суперечать основному принципу діяльності органів державної влади та місцевого самоврядування, які повинні діяти не за правилом «дозволено все, що не заборонено законом», а лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Діюче законодавство не надає відповідачеві і його посадовим особам повноважень продовжувати строки проведення позапланової перевірки після спливу строків як проведення позапланової перевірки, так складення підсумкового акту перевірки.

Враховуючи викладене, суд вважає, що акт перевірки від 03.06.2019 складений та підписаний посадовою особою відповідача з порушенням вимог Порядку № 553 щодо строку проведення позапланової перевірки та строків складення відповідного акту, є доказом, здобутим з порушенням закону, а відтак, не може бути належним та допустимим.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що після закінчення строку проведення перевірки (19.12.2018), відповідач збирав інформацію та документи від установ та організацій, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, тобто продовжував перевірку ТОВ «Карат-2005» без правових підстав.

Так, зокрема, листом від 22.02.2019 №10/26-10/2202/07 Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції в місті Києві повідомив, що інформація щодо видачі/реєстрації документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, а також засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів за адресою: вул. Гончарна, 9 у Подільському районі, відсутня.

Листом КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 17.01.2019 №062/14-473 (И-2019) було надано матеріали інвентаризаційної справи.

Суд звертає увагу, що вказані документи, отримані поза строком проведення перевірки, серед іншого, слугували підставою для встановлення відповідачем порушень ТОВ «Карат-2005» у сфері містобудівної діяльності, викладених в акті перевірки від 03.06.2019, однак такі не є належними та допустимими доказами в розумінні КАС України, та не можуть слугувати достатньою підставою для підтвердження порушень у сфері містобудівної діяльності з боку позивача.

У постанові Верховного Суду від 24.10.2019 р. по справі № 806/1243/17 акцентовано увагу, що дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

В зазначеній постанові від 24.10.2019 р. суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

У пункті 63 постанови Верховного Суду від 24.10.2019 р. наголошується, що межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Аналогічна правова позиція неодноразово викладена Верховним Судом у своїх рішенням, зокрема, у постанові від 10.07.2019 (справа №804/639/18).

Зважаючи на встановлені факти щодо проведення перевірки за відсутності представника позивача, порушення строків її проведення, відсутність об`єктивних даних участі уповноважених позивачем осіб в заходах позапланового контролю - вищевказаний акт від 03.06.2019 не є таким, що складений (одержаний) з дотриманням встановленого законом порядку; такий акт не надає змоги суду дійти висновку про наявність або відсутність обставин, які входять до предмету доказування; на його підставі неможливо встановити фактичні обставини.

Такі порушення є істотними та мають фундаментальний характер, оскільки при дотриманні передбачених Порядком № 553 процедур - рішення суб`єкта владних повноважень безумовно могло бути іншим.

З системного аналізу вищенаведених положень пунктів 16, 17 Порядку № 553, пунктів 2, 3, 16, 19, 22 Порядку № 244 слідує та вбачається з оскаржуваних приписів та постанов, що результати державного архітектурно-будівельного контролю (які оформлюються актом перевірки) є підставою: видання припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт); протоколу (на підставі якого встановлюються фактичні дані у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності)

У свою чергу, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, та інші документи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносяться до засобів доказування у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, на підставі яких приймається постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Отже, правомірність оскаржуваних рішень знаходиться у безпосередньому зв`язку із законністю дій відповідача щодо призначення, організації, проведення перевірок та підтвердження правильності своїх висновків.

Так, у справі «Рисовський проти України» (№29979/04) Європейським судом з прав людини зазначено, що принцип «належного урядування», зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовний спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливості уникати виконання своїх обов`язків.

Отже, беручи до уваги наведене, суд дійшов висновку, що позапланову перевірку з питань дотримання ТОВ «Карат-2005» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті за адресою: вул. Гончарна, 9 у Подільському районі м. Києва, відповідачем проведено з порушенням вимог Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011року №553, а відтак, встановлені за наслідками проведення такої перевірки порушення не можуть слугувати підставою для застосування до позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (ч. 2 цієї статті).

Враховуючи встановлені обставини щодо відсутності підстав для продовження терміну перевірки та позбавлення позивача права на участь в перевірці, що визнано судом істотними порушеннями фундаментального характеру; не доведення відповідачем факту вчинення позивачем порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, а отже і недоведеності правомірності прийнятих рішень - суд вважає за необхідне визнати протиправними та скасувати приписи Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.06.2019 року та про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 03.06.2019, та постанову №56/19/073-5301 від 13.06.2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на товариство з обмеженою відповідальністю «Карат-2005».

Таким чином, суд приходить до висновку про обґрунтованість доводів позивача та наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір в розмірі 5763,00 грн., сплачений згідно з квитанцією.

Керуючись ст. 241, 243, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Карат-2005» (04071, м. Київ, вул. Гончарна, буд. 9, ) до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 32а, ) про визнання протиправними та скасування постанови та приписів задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №56/19/073-5301 від 13.06.2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на товариство з обмеженою відповідальністю «Карат-2005».

Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.06.2019 року, виданий товариству з обмеженою відповідальністю «Карат - 2005».

Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 03.06.2019, виданий товариству з обмеженою відповідальністю «Карат - 2005».

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Карат-2005» (04071, м. Київ, вул. Гончарна, буд. 9, ) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 32а, ) сплачений судовий збір у розмірі 5763,00 грн (п`ять тисяч сімсот шістдесят три гривні).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяМ.М. Луцович

Відповідно до ч. 3 ст. 243 КАС України рішення суду у повному обсязі складено та підписано 29.09.2025 року.