Справа № 360/1010/25
Суддя: Є.О. Кисельова
Дата ухвалення: 2025-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

26 вересня 2025 року м. ДніпроСправа № 360/1010/25

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Кисельова Є.О. розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовом адвоката Галкіна Вячеслава Леонідовича в інтересах ОСОБА_1 до державного реєстратора прав на нерухоме майно Виконавчого комітету Шахтарської міської ради Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Луганського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом адвоката Галкіна Вячеслава Леонідовича (далі представник позивача) в інтересах ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) до державного реєстратора прав на нерухоме майно Виконавчого комітету Шахтарської міської ради Дніпропетровської області (далі відповідач, державний реєстратор) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою суду від 29.07.2025 витребувано від державного реєстратора прав на нерухоме майно Виконавчого комітету Шахтарської міської ради Дніпропетровської області для долучення до матеріалів справи належним чином засвідчені копії:

- повних матеріалів реєстраційної справи ОСОБА_1 ;

- пояснення та документальне підтвердження щодо підстав прийняття рішення від 11.04.2025 №78356130;

- документів, які стали підставою для прийняття рішення від 11.04.2025 №78356130.

Витребувані докази зобов`язано надати суду у строк до 13.08.2025.

19.08.2025 на виконання ухвали суду від 29.07.2025 від ОСОБА_2 , начальника відділу правової та кадрової роботи Шахтарської міської ради, надано матеріали реєстраційної справи ОСОБА_1 , засвідчені вказаною особою. Крім того, до вказаних матеріалів Голуб О.П. надав пояснення щодо справи і долучив довіреність, яка надає йому право представляти Шахтарську міську раду та її виконавчі органи.

Від представника позивача до суду надійшло клопотання про накладення на відповідача штрафу у відповідності до п.1 ч.1 ст.149 Кодексу адміністративного судочинства України за невиконання ухвали Луганського окружного адміністративного суду від 29.07.2025 про витребування доказів у справі.

В обґрунтування цього клопотання зазначено, що вказаною вище ухвалою суду витребувано від відповідача пояснення та документальне підтвердження. Витребувані документи зобов`язано надати суду у строк до 13.08.2025. Станом на 18.08.2025 відповідачем вимоги ухвали суду не виконані, у зв`язку з чим в наявності підстави для накладення штрафу на відповідача.

Крім того, від представника позивача 19.08.2025 до суду надійшло клопотання про повернення документів, які подані неповноважною особою Голубом О.П., та вирішення питання щодо вжиття заходів процесуального примусу з метою надання відповідачем витребуваних документів належної якості.

В обґрунтування цього клопотання зазначено, що 19.08.2025 від Голуба Олександра Петровича, який займає посаду начальника відділу правової та кадрової роботи Шахтарської міської ради, та не є відповідачем у справі, тобто не є державним реєстратором, було надано матеріали реєстраційної справи ОСОБА_1 неналежної якості, які з невідомих причин засвідчені вказаною особою, а не державним реєстратором. Крім того, до вказаних матеріалів Голубом О.П. надано власні пояснення (при тому, що КАС України визначає форму надання відповідних пояснень і заперечень на позов у формі відзиву, копія якого разом з додатками має направлятися сторонам) щодо справи і долучив довіреність, яка надає йому право представляти Шахтарську міську раду, однак не державного реєстратора. До того ж, з невідомих причин Голуб О.П. у своїй заяві зазначив представником заявника - міського голову м.Шахтарськ Вінницьку О.Р.

Вважає, що ні Голуб О.П., ні ОСОБА_3 не мають процесуальної дієздатності у цій справі і не можуть подавати документи та докази і бути представниками у цій справі з огляду на наступне.

Відповідачем у цій справі є державний реєстратор прав на нерухоме майно Виконавчого комітету Шахтарської міської ради Дніпропетровської області Барвіненко Тамара Вячеславівна.

Водночас, Державний реєстратор прав на нерухоме майно виконавчого комітету Шахтарської міської ради Дніпропетровської області Барвіненко Тамара Вячеславівна та Шахтарська міська рада є різними суб`єктами владних повноважень і можуть приймати відповідні рішення самостійно.

Крім того, фактично оскаржуване рішення прийнято Державним реєстратором прав на нерухоме майно виконавчого комітету Шахтарської міської ради Дніпропетровської області Барвіненко Тамара Вячеславівна, а не Шахтарською міською радою.

Згідно з частиною першою статті 6 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» організаційну систему державної реєстрації прав становлять: 1) Міністерство юстиції України та його територіальні органи; 2) суб`єкти державної реєстрації прав: виконавчі органи сільських, селищних та міських рад, Київська, Севастопольська міські, районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації; 3) державні реєстратори прав на нерухоме майно (далі державні реєстратори).

У частині першій статті 11 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначено, що державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 4 КАС України суб`єкт владних повноважень це орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Тобто, з урахуванням вимог Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та КАС України, в межах правовідносин щодо реєстрації прав власності, державні реєстратори прав на нерухоме майно та відповідні ради є окремими суб`єктами владних повноважень, які мають свої публічно-владні управлінські функції.

Отже, державний реєстратор в межах цих правовідносин виступає як окрема особа публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства (суб`єкт владних повноважень).

Таким чином, документи надані суду Голубом О.П. подані особою, яка не має повноважень на їх подання, так само, як і не має права завіряти документи реєстраційної справи.

Вирішуючи клопотання представника позивача про застосування заходів процесуального примусу та повернення документів, які подані неповноважною особою, суд виходить з такого.

Дослідженням матеріалів адміністративної справи, судом встановлено, що відповідачем у справі є державний реєстратор прав на нерухоме майно Виконавчого комітету Шахтарської міської ради Дніпропетровської області. Позивачем оскаржується рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно Виконавчого комітету Шахтарської міської ради Дніпропетровської області Барвіненко Тамари Вячеславівни від 11.04.2025 №78356130 про відмову в реєстрації права власності.

На виконання вимог ухвали суду від 29.07.2025 пояснення та матеріали реєстраційної справи надані ОСОБА_2 , який займає посаду начальника відділу правової та кадрової роботи Шахтарської міської ради. На підтвердження повноважень до пояснень надана довіреність щодо права представляти інтереси Шахтарської міської ради та її виконавчого комітету.

Згідно з частиною першою статті 6 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» організаційну систему державної реєстрації прав становлять: 1) Міністерство юстиції України та його територіальні органи; 2) суб`єкти державної реєстрації прав: виконавчі органи сільських, селищних та міських рад, Київська, Севастопольська міські, районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації; 3) державні реєстратори прав на нерухоме майно (далі державні реєстратори).

У частині першій статті 11 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначено, що державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 4 КАС України суб`єкт владних повноважень це орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Тобто, з урахуванням вимог Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та КАС України, в межах правовідносин щодо реєстрації прав власності, державні реєстратори прав на нерухоме майно та відповідні ради є окремими суб`єктами владних повноважень, які мають свої публічно-владні управлінські функції.

Отже, державний реєстратор в межах цих правовідносин виступає як окрема особа публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства (суб`єкт владних повноважень).

Згідно з частиною першою статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до частини третьої статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Згідно з частиною четвертою статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Відповідно до частини п`ятої статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Згідно з частиною шостою статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Останнім днем строку, встановленого судом ухвалою про витребування доказів у справі, був 13.08.2025.

Пояснення разом із додатками до нього було подано уповноваженою особою Шахтарської міської ради 19.08.2025. При цьому, витребувані пояснення та документи надані ОСОБА_2 , який займає посаду начальника відділу правової та кадрової роботи Шахтарської міської ради, а не відповідачем у справі - державного реєстратора прав на нерухоме майно Виконавчого комітету Шахтарської міської ради Дніпропетровської області. Таким чином, суд вважає, що пояснення та документи подані неповноважною особою.

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне повернути пояснення разом із додатками подані начальником відділу правової та кадрової роботи Шахтарської міської ради Голубом Олександром Петровичем без розгляду.

Відповідно до частини четвертої статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Частиною першою статті 144 КАС України визначено, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Статтею 145 цього Кодексу визначено перелік видів процесуального примусу.

Частиною першою статті 149 КАС України закріплено, що суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень;

4) використання під час процедури врегулювання спору за участю судді портативних, аудіотехнічних пристроїв, а також здійснення фото- і кінозйомки, відео-, звукозапису.

З аналізу наведених норм слідує, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у встановленому розмірі.

Враховуючи, що пояснення та документи подані неповноважною особою повернуті судом без розгляду, а відповідачем у справі не надано жодних пояснень та документального підтвердження щодо неможливості виконання ухвали суду від 29.07.2025 про витребування доказів у справі, суд вважає клопотання представника позивача про застосування заходів процесуального примусу передчасним, у зв`язку з чим у задоволенні цього клопотання слід відмовити.

Розглянувши питання щодо витребування додаткових доказів, суд дійшов наступного.

Згідно із частиною 4 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Відповідно до частини 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина 1 статті 73 КАС України).

Відповідно до частини 1 та частини 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 3 статті 77 КАС України докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі (частина друга статті 77 КАС України).

Відповідно до частин третьої, шостої та сьомої статті 80 КАС України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребувані доказів суд постановляє ухвалу.

Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду (частина шоста статті 80 КАС України).

Письмовими доказами відповідно до частини першої статті 94 КАС України є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Згідно з частинами другою, четвертою, п`ятою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

З метою встановлення наявності або відсутності обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, суд вважає за необхідне з власної ініціативи повторно витребувати від державного реєстратора прав на нерухоме майно Виконавчого комітету Шахтарської міської ради Дніпропетровської області додаткові докази у справі.

Керуючись статтями 9, 44, 121, 149, 77, 80, 94, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Пояснення та додані до нього документи повернути начальнику відділу правової та кадрової роботи Шахтарської міської ради Голубу Олександру Петровичу без розгляду.

У задоволенні клопотання представника позивача про застосування заходів процесуального примусу відмовити.

Витребувати повторно від державного реєстратора прав на нерухоме майно Виконавчого комітету Шахтарської міської ради Дніпропетровської області для долучення до матеріалів справи належним чином засвідчені копії:

- повних матеріалів реєстраційної справи ОСОБА_1 ;

- пояснення та документальне підтвердження щодо підстав прийняття рішення від 11.04.2025 №78356130;

- документів, які стали підставою для прийняття рішення від 11.04.2025 №78356130.

Витребувані докази надати суду у строк до 13.10.2025.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяЄ.О. Кисельова