Справа № 160/6994/25
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2025-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 вересня 2025 рокуСправа №160/6994/25
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі
головуючого судді Ніколайчук С.В.
05 березня 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю "КІДДІСВІТ" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить визнати протиправним та скасувати Постанову про накладення штрафу Головного управління Держпродспоживслужби Дніпропетровській області № 2 від 03 січня 2025 року.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що вважає дії відповідача необґрунтованими, а висновки акту перевірки характеристик продукції від 19 грудня 2024 року № 000724 безпідставними, незаконними та такими, що не відповідають фактичним обставинам. Таким чином, постанова про накладення штрафу № 2 від 03 січня 2025 року має бути скасована.
Ухвалою від 10 березня 2025 року суд відкрив провадження в порядку спрощеного позовного провадження в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
12.03.2025 року від позивача надійшло клопотання про долучення доказів.
03.04.2025 року від Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області надійшов відзив на позовну заяву, у якому представник відповідача заперечив проти задоволення позовних вимог та зазначив, що позивач ввів в обіг продукції, що не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 та частиною третьою статті 29 цього Закону), чим порушив п.2 ч. 2 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».
Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» до особи, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі введення в обіг продукції, що не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 та частиною третьою статті 29 цього Закону), - у розмірі від двох до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а за повторне протягом трьох років вчинення такого самого порушення, за яке на суб?єкта господарювання вже накладено штраф, - у розмірі чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Відповідно до п.6 ч.4 ст.44 Закону № 2735-VI до суб?єкта господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу, зокрема, в разі створення перешкод шляхом недопущення до проведення перевірок характеристик продукції та невиконання встановлених цим Законом вимог посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, - у розмірі десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Постановою про накладення штрафу № 2 від 03.01.2025 на Позивача було накладено штраф у розмірі 2 000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, за порушення вимог п. 2 ч. 2 ст. 44 Закону № 2735-VI, постанову про накладення штрафних санкцій отримано уповноваженим представником позивача - Бахмат Аллою Юріївною.
Згідно з частиною 1 статті 45 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» виробник, уповноважений представник, імпортер або інша особа, яка відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, не несе відповідальності, встановленої статтею 44 цього Закону, якщо доведе, що: 1) вона не вводила відповідну продукцію в обіг; 2) з урахуванням усіх обставин відповідна продукція після введення її в обіг стала такою, що становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, внаслідок дій або бездіяльності інших осіб чи непереборної сили; 3) відповідна продукція становить ризик внаслідок додержання виробником вимог законодавства чи виконання обов?язкових для нього приписів державних органів; 4) у випадку виробника комплектуючого виробу чи складової частини продукції ризик (невідповідність) продукції встановленим вимогам виник (виникла) внаслідок конструкції готової продукції, до якої входить цей виріб чи складова частина, або інструкцій, даних такому виробнику виробником готової продукції. В позовній заяві ТОВ «КІДДІ-СВІТ» не доводить вищевказаних обставин, а отже несе відповідальність за вчинене порушення, зафіксоване в акті перевірки характеристик продукції від 19 грудня 2024 року № 000724.
Згідно із ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи..
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, встановив таке.
Відповідно до наданої при перевірці документації, імпортером даної продукції є ТОВ «КІДДІ СВІТ» (м. Дніпро, вул. Старочумацька (Байкальська), б. 12А).
Згідно з даними Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ТОВ «КІДДІ СВІТ» зареєстровано за адресою: м. Дніпро, вул. Старочумацька (Байкальська), б. 12А.
Також позивачу необхідно було надати: реєстраційні документи ТОВ «КІДДІ СВІТ»; документи, що засвідчують особу, а в разі залучення представника, документ, що посвідчує уповноважену особу та її повноваження (паспорт громадянина України, наказ про призначення на посаду, довіреність, тощо).
Також цією вимогою позивач повідомлений, що «у разі невиконання законних вимог органу ринкового нагляду щодо проведення перевірки та ненадання передбаченої законодавством України інформації, надання недостовірної інформації чи створення інших перешкод для виконання обов`язків, покладених на Головне управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області будуть застосовані санкції, передбачені п.6 ч.4 ст.44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».
22 листопада 2024 року Головним управлінням видано наказ № 862-ПО про проведення позапланової перевірки, згідно з яким необхідно провести позапланову перевірку характеристики продукції, а саме: у позивача у строк з 16.12.2024 по 19.12.2024.
Відповідно до частини десятої статті 23 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» (в редакції Закону № 367-IX від 12.12.2019): строк проведення перевірки характеристик продукції не може перевищувати у розповсюджувача цієї продукції чотирьох робочих днів, у виробника такої продукції - п`яти робочих днів.
Головним управлінням відповідно до законів України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», «Про загальну безпечність нехарчової продукції» та наказу Головного управління від 22.11.2024 № 862-ПО про проведення позапланової перевірки видано направлення від 22.11.2024 № 879 на проведення перевірки (копія додається).
В зазначений час представник позивача до Головного управління не з`явився, документи про походження продукції та її подальший обіг не надав, реєстраційні документи позивача також не надані, декларація про відповідність не надана, супровідні документи, що дають змогу відстежити походження відповідної продукції та її подальший обіг не надані.
На думку відповідача, позивач створив перешкоди в проведені перевірки характеристики продукції та невиконані встановлені Законом вимоги посадових осіб, які здійснюють державний ринковий нагляд.
За виявленим фактом порушення законодавства було складено протокол від 19.12.2024 № 000724 про виявлені порушення вимог п. 2 ч. 2 ст. 44 Закону № 2735-VI та акт перевірки характеристик продукції від 19.12.2024 № 000724.
Зазначений акт від 19.12.2024 № 000724 та протокол від 19.12.2024 № 000724 були отримані уповноваженою особою позивача- Бахмат Аллою Юріївною.
Письмових зауважень чи заперечень від уповноваженої особи позивача- Бахмат Алли Юріївни до акту перевірки характеристик продукції від 19.12.2024 № 000724 не надходило.
20.12.2024 року Головне управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області винесло рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів:
1. Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 20.12.2024 № 1048 на підставі акта перевірки характеристик продукції від 19.12.2024 року № 000724, яким зобов`язано позивача до 03.02.2025 року вжити заходів щодо приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами шляхом взаємодії у ланцюгу постачання.
2. Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 20.12.2024 № 1049 на підставі акта перевірки характеристик продукції від 19.12.2024 року № 000724, яким зобов`язано позивача до 03.02.2025 року вжити заходів щодо усунення формальної невідповідності шляхом взаємодії у ланцюгу постачання.
Листом вих. № б/н від 16.01.2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «КІДДІ СВІТ» повідомило, що під час проведення перевірки було усунуте порушення, а саме: нанесено маркування на товар у кількості 3 (три) штуки у відповідності до вимог п.п.10, 11, 19, 20, 27, 44, 45, 48, 49 «Технічного регламенту безпечності іграшок», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 року № 151.
3. Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 20.12.2024 № 1050 на підставі акта перевірки характеристик продукції від 19.12.2024 року № 000724, яким зобов`язано позивача до 03.02.2025 року вжити заходів щодо тимчасової заборони надання продукції на ринку до приведення її у відповідність із встановленими вимогами шляхом взаємодії у ланцюгу постачання.
Листом вих. № б/н від 16.01.2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «КІДДІ СВІТ» повідомило, що вжило усіх необхідних заходів для виконання вказаної заборони, а саме провело інвентаризацію наявних запасів та була забезпечена відсутність цієї продукції в мережах продажу.
Постановою про накладення штрафу № 2 від 03.01.2025 на позивача було накладено штраф у розмірі 2 000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, за порушення вимог п. 2 ч. 2 ст. 44 Закону № 2735-VI, постанову про накладення штрафних санкцій отримано уповноваженим представником позивача - Бахмат Аллою Юріївною.
Позивач вважає вказане рішення протиправним та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, що і стало підставою для звернення з цим позовом до суду.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладених в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин, та релевантні їм джерела права.
Відповідно до положень статті 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі по тексту - Закон №877-V).
Статтею 1 Закону №877-V (тут і далі по тексту нормативно-правові акти наведені в редакції, що діяли на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.
Згідно із ст.6 Закону № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Фізичні особи, які подали безпідставне звернення про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.
Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Відповідно до ч.1 ст. 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
Згідно із ч.2 ст.7 Закону № 877-V на підставі наказу оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові) і засвідчується печаткою.
Відповідно до ч.3 ст.7 Закону № 877-V у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу, на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).
Згідно із положеннями частини шостої статті 7 Закону № 877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату укладення акту; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
При цьому ч.6 ст.2 Закону № 877-V встановлено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та у сфері ветеринарної медицини, його територіальні органи зобов`язані забезпечити дотримання з урахуванням особливостей, визначених Законом України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин", виключно вимог частин першої, четвертої, шостої - сьомої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 4, частин першої (крім вимоги щодо отримання погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного контролю, або відповідного державного колегіального органу на проведення позапланового заходу) та третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої, восьмої - десятої статті 7, частин першої та другої статті 12, статей 13-18, 20, 21 цього Закону.
На підставі наказу відповідач видав направлення на проведення заходу державного контролю № 862-ПО.
В спростування доводів позивача про відсутність погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного контролю, або відповідного державного колегіального органу на проведення позапланового заходу суд зазначає, що в силу положень ч.6 ст.2 Закону № 877-V не вимагається від відповідача отримання зазначеного погодження.
Крім того, позивач не скористався наданим йому правом на недопуск посадових осіб до проведення перевірки. Допустивши посадових осіб Держпродспоживслужби до проведення перевірки, позивач тим самим втратив своє право на оскарження наказу про проведення виїзної перевірки.
Суд зазначає, що з 15.12.2023 року набрав чинності Закон України «Про адміністративну процедуру».
Відповідно до пунктів 4 та 5 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України «Про адміністративну процедуру» адміністративні провадження, які на день набрання чинності цим Законом перебувають на розгляді адміністративного органу, завершуються відповідно до положень цього Закону. Адміністративні акти, прийняті після набрання чинності цим Законом, оскаржуються за правилами адміністративного оскарження у порядку, визначеному цим Законом.
Згідно із ч.1 ст. 1 Закону України «Про адміністративну процедуру» цей Закон регулює відносини органів виконавчої влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, інших суб`єктів, які відповідно до закону уповноважені здійснювати функції публічної адміністрації, з фізичними та юридичними особами щодо розгляду і вирішення адміністративних справ шляхом прийняття та виконання адміністративних актів.
У статті 3 Закону України «Про адміністративну процедуру» вказано, що адміністративна процедура визначається Конституцією України, цим Законом та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Законом можуть бути встановлені особливості адміністративного провадження для окремих категорій адміністративних справ. Такі особливості повинні відповідати принципам адміністративної процедури, визначеним цим Законом.
Частина 1 статті 4 вказаного вище закону України визначає принципи адміністративної процедури: 1) верховенство права, у тому числі законності та юридичної визначеності; 2) рівність перед законом; 3) обґрунтованість; 4) безсторонність (неупередженість) адміністративного органу; 5) добросовісність і розсудливість; 6) пропорційність; 7) відкритість; 8) своєчасність і розумний строк; 9) ефективність; 10) презумпція правомірності дій та вимог особи; 11) офіційність; 12) гарантування права особи на участь в адміністративному провадженні; 13) гарантування ефективних засобів правового захисту.
Частина 1 статті 17 зазначеного вище закону України розкриває поняття принципу «гарантування права особи на участь в адміністративному провадженні»: особа має право бути заслуханою адміністративним органом, надавши пояснення та/або заперечення у визначеній законом формі до прийняття адміністративного акта, який може негативно вплинути на право, свободу чи законний інтерес особи; адміністративний орган зобов`язаний здійснювати інформування та консультування учасників адміністративного провадження з питань, що стосуються адміністративного провадження, а також щодо змісту їхніх прав та обов`язків; особа має право у передбаченому законом порядку витребовувати та/або надавати документи, а також інші докази, що стосуються обставин адміністративної справи.
Згідно із статті 63 Закону України «Про адміністративну процедуру» учасник адміністративного провадження має право бути заслуханим адміністративним органом до прийняття рішення у справі, якщо таке рішення може негативно вплинути на його право, свободу чи законний інтерес, крім випадків, передбачених цим Законом. Право учасника адміністративного провадження бути заслуханим реалізується ним шляхом подання до адміністративного органу своїх пояснень та/або заперечень у спосіб, передбачений цим Законом для подання заяви. Адміністративний орган інформує учасника адміністративного провадження про можливі негативні наслідки його неучасті у провадженні та ненадання пояснень та/або заперечень у справі, у тому числі у разі оскарження адміністративного акта.
Заслуховування не проводиться, якщо: 1) необхідно вжити негайних заходів для запобігання заподіянню шкоди; 2) відповідно до законодавства вимагається негайне прийняття рішення; 3) адміністративний орган приймає відповідний адміністративний акт в автоматичному режимі; 4) прохання заявника є очевидно безпідставним.
Відповідно до статті 87 Закону України «Про адміністративну процедуру» адміністративний акт є правомірним, якщо він прийнятий компетентним адміністративним органом відповідно до закону, що діяв на момент прийняття акта.
Протиправним є адміністративний акт, що не відповідає вимогам, визначеним частиною першою цієї статті, зокрема 1) прийнятий адміністративним органом, що: а) не мав на це повноважень; б) використав дискреційні повноваження незаконно; 2) суперечить положенням закону щодо форми та змісту адміністративного акта; 3) порушує норми матеріального права; 4) не відповідає принципам адміністративної процедури.
Порушення адміністративним органом передбаченої законом адміністративної процедури, якщо воно не вплинуло і не могло вплинути на правомірність вирішення справи по суті, не спричиняє протиправності адміністративного акта.
Відповідно до п. 9 ч.2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.
Позивач не надав суду доказів порушення відповідачем вимог Закону України «Про адміністративну процедуру».
Так, матеріалами справи підтверджено, що відповідач за наслідками виявлених під час перевірки позивача порушень виніс спірну постанову про накладення штрафу № 2 від 03.01.2025, якою на позивача було накладено штраф у розмірі 2 000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, за порушення вимог п. 2 ч. 2 ст. 44 Закону № 2735-VI.
Суд зазначає, що позивач не спростував виявлених під час перевірки порушень, які слугували підставою для винесення відповідачем спірної постанови.
За таких обставин, суд вважає, що спірне рішення відповідача скасуванню не підлягає.
З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд вважає, що ключові аргументи сторін отримали достатню оцінку.
Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.
З огляду на вищевикладене, суд вважає, що у задоволенні адміністративного позову слід відмовити.
Керуючись ст. 77, 78, 139, 242-243, 245-246, 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Ніколайчук