Справа № 160/21485/25
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2025-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кальника В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «РУШ» до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафу, -
24 липня 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «РУШ» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області, в якому позивач просить суд:
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив про протиправність спірних постанов, оскільки: відповідач діяв не у спосіб, який встановлено приписами Закону України «Про державний ринковий нагляд», а саме: не здійснив безпосереднє обстеження зразків продукції всупереч положенням п.1 ч.1 ст. 15 ЗУ «Про державний ринковий нагляд»; не скористався правом відвідати торговельні та складські приміщення суб`єкта господарювання задля встановлення фактичних обставин справи всупереч положенням п.2 ч.1 ст. 15 ЗУ «Про державний ринковий нагляд»; не дотримався принципів об`єктивності та неупередженості всупереч положенням п.2 ч.1 ст. 5 ЗУ «Про державний ринковий нагляд», оскільки висновки про наявність порушення було зроблено виключно на підставі даних (фото), які отримані в рамках перевірки, яка проводилася в період 12.06.2025-17.06.2025р. в магазині ТОВ «РУШ», який знаходиться за адресою пр. Миколаївська дорога, буд.168/1, м. Одеса, а не перевірки, яка здійснена безпосередньо відповідачем; не дотримався принципів пропорційності всупереч положенням п.1 ч.1 ст.5 ЗУ «Про державний ринковий нагляд», оскільки до позивача було застосовано одразу декілька заходів реагування одночасно, а саме, прийняття рішень про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів №№ 135, 136, 137, 138, 139, 140 від 30.06.2025 та накладення штрафу Постановами №25, №26 від 10.07.2025; при цьому, постанови №22, №23 про накладення штрафу прийняті до збігу строків, встановлених рішеннями про вжиття обмежувальних (коригувальних), строк виконання яких визначений відповідачем - 05.08.2025.
Зауважив, що ТОВ «РУШ» під час введення продукції в обіг слідкує за додержанням вимог законодавства на відповідність продукції встановленим вимогам (в тому числі технічних регламентів, які поширюються на введену в обіг продукцію), проте, жодним чином не може вплинути на дії третіх осіб (зокрема споживачів), які під час огляду продукції на полицях магазину можуть таку продукцію пошкодити, відірвати етикетку, відкрити продукцію (зірвавши пломби) - та після вказаних дій поставити такий товар назад на полицю. При цьому, відповідачу були продемонстровані екземпляри продукції в вигляді, в якому вони вводяться ТОВ «РУШ» в обіг ( з наявними етикетками, які містять всю необхідну інформацію). На думку позивача, наявність «Іграшки мильні бульбашки» та «Іграшки-тваринка» на полиці в одному з тисячі магазинів всієї мережі без відповідних етикеток не може свідчити про наявність порушення під час введення такої продукції в обіг, та не може слугувати підставою для висновку, що всі екземпляри такої продукції в інших магазинах також не містять необхідних ярликів.
В обґрунтування позову позивач також звернув увагу на те, що застосування відповідачем двократної штрафної санкції, на його думку, є протиправним, оскільки фактично постановами № 25, № 26 від 10.07.2025 року ТОВ «РУШ» було притягнуто до відповідальності за одне й те саме правопорушення, що не узгоджується з нормою ст. 61 Конституції України, а також, свідчить про втручання у майнові права позивача.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.08.2025 року відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.
11.08.2025 року від відповідача до суду надійшов відзив, в якому він проти задоволення позовних вимог заперечував. Зазначив, що відповідно до вимог ч.6 ст.44 Закону №2735-VI, адміністративно-господарські санкції накладаються на особу, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, та/або на розповсюджувача за кожну модель, артикул чи партію продукції, яка є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, незалежно від кількості одиниць такої продукції та/або місць її реалізації». Тому, на думку відповідача, складання двох протоколів та прийняття двох постанов чітко відповідає вимогам ч.6 ст.44 Закону №2735-VI, а вимоги позивача є необґрунтованими та такими, що не відповідають вимогам закону.
Вказав, що у разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону, та формальної невідповідності), орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами. Тому, вжиття заходів та притягнення до відповідальності прямо передбачено в рамках Закону №2735-VI, та посадови особи повинні виконати ці вимоги при проведенні перевірки.
Зауважив, що відповідачем жодним чином не порушено принцип пропорційності, як і не порушено вимоги ст. 61 Конституції України.
Також, відповідач вважає, що позивач повністю визнав законними та обґрунтованими вимоги ГУ Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про вжиття обмежувальних (корегувальних заходів), які прийнято на підставі акту перевірки характеристик продукції від 27.06.2025 року №0062, та вжив необхідних заходів, а тому, Рішенням ГУ Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області від 06.08.2025 р. № 87 рішення позивача про вжиття обмежувальних (корегувальних заходів) від 30.06.2025 р. № 135-140, було скасовано.
Отже, відповідач вважає, що посадові особи відповідача при проведенні позапланової перевірки, при прийнятті постанов про накладання штрафу, діяли лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
03.09.2025 року на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій підтримано позицію, викладену в позовній заяві. Також зазначено, що згідно з повідомленням про виконання рішень, ТОВ «РУШ» вказало, що всі без виключення одиниці продукції зібрало зі всієї мережі задля консолідації стану їх етикеток - та було виявило, що виключно товари з магазину, де проводилася перевірка в місті Одеса (6 шт. та 4 шт. з загальної кількості залишків) не мали етикеток, відтак, відповідне маркування саме на ці одиниці товару було донанесено, всі ж інші одиниці продукції такі етикетки мали. З врахуванням вказаних обставин, відповідач погодився з наданими позивачем висновками від позивача та скасував рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів. Таким чином, відповідачем не оспорюється той факт, що виключно ті одиниці продукції, які були перевірені не відповідачем, а ГУ Держпродспоживслужби у Одеській області, - не мали необхідних етикеток.
Зауважено, що відповідач не надав достатніх доказів щодо того, що ним виявлено порушення зі сторони ТОВ «РУШ» саме вимог закону в частині введення в обіг продукції, що не відповідає встановленим вимогам. Також відзив не містить вказівок на те, які саме безпосередні дії відповідач здійснив (окрім простого перегляду фотографій від ГУ Держпродспоживслужби Одеської області), щоб встановити наявність обгрунтованих, достатніх підстав для притягнення ТОВ «РУШ» до відповідальності як імпортера вказаної продукції.
11.09.2025 року від Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких зауважено, що згідно з п. 6 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» адміністративно-господарські санкції накладаються на особу, яка ввела продукцію в обіг, незалежно від кількості одиниць такої продукції та/або місць її реалізації. На підставі цієї норми відповідач не повинен перевіряти бази, складські приміщення або торгівельні приміщення, в яких ведеться господарська діяльність позивача. Відповідачем було втановлено факт порушень технічного регламенту, тому складено акти, протоколи, постанови та застосовано санкції у вигляді штрафу.
Дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що згідно з направленням №899 від 02.06.2025 року, наказом від 02.06.2025 № 1535, посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області в період з 12.06.2025р. по 17.06.2025р. було проведено планову перевірку характеристик продукції в магазині ТОВ РУШ, який знаходиться за адресою: м.Одеса, Миколаївська дорога, буд.168/1.
Предметом вище вказаної перевірки були наступні товари:
- іграшка мильні бульбашки, 493786 (далі по тексту - Іграшка мильні бульбашки);
- іграшка у вигляді тваринки - слон (далі по тексту - Іграшка-тваринка).
За результатами вказаної перевірки посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області було складно акт перевірки характеристик продукції від 17.06.2025 року №1548.
Відповідно до вказаного акту, виявлено наступні порушення, зокрема щодо товарів Іграшка мильні бульбашки та Іграшка-тваринка:
- на іграшках, або їх пакуванні, або в документі, що їх супроводжує не нанесено не нанесено знак відповідності технічним регламентам,
- відсутня інформація про найменування та контактна поштова адреса виробника та імпортера, відсутні інструкції та інформація щодо безпечності згідно з вимогами закону про порядок застосування мов (порушення п.п. 6, 10, 11, 18, 19, 20, 21, 27, 28, 34, 36, 37, 38, 44, 45, 48, 49 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого Постановою КМУ від 28.02.2018р. №151.).
Згідно з наданими в ході перевірки від ТОВ РУШ документами (інвойси та вантажні митні декларації), посадовим особам ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області було встановлено, що імпортером Іграшки мильні бульбашки та Іграшки-тваринка є ТОВ РУШ.
Разом з направленням №536 від 23.06.2025 року на проведення позапланової перевірки ТОВ РУШ посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області 24.06.2025р. було одночасно вручено вимогу про надання наступних документів щодо Іграшки мильні бульбашки та Іграшки-тваринка: Декларації про відповідність продукції; супровідну документацію, що додається до продукції; документи, що дають змогу відстежити походження відповідної продукції та її подальший обіг; інформацію щодо залишку продукції; копії технічної документації, передбаченої Технічним регламентом безпечності іграшок, затвердженого Постановою КМУ від 28.02.2018р. №151.
На виконання вимоги від 24.06.2025р., супровідним листом від 26.06.2025р. позивачем передано ГУ Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області документи.
За наслідками позапланової перевірки складено акт перевірки характеристик продукції від 27.06.2025 №0062.
В акті перевірки зазначено, що під час проведення перевірки характеристик продукції у магазині «EVA» за адресою: Миколаївська дорога, буд. 168/1, м. Одеса, ТОВ «РУШ», виявлено факти розповсюдження продукції: іграшка мильні бульбашки, код на наліпці 493786, без індивідуального пакування та іграшка у вигляді тваринки - слон, без індивідуального пакування, які не відповідають встановленим вимогам п.п. 6, 10, 11, 18, 19, 20, 21, 27, 28, 34, 36, 37, 38, 44, 45, 48, 49 «Технічного регламенту безпечності іграшок», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 №151, а саме: на іграшці, наліпці (ярлику) не зазначена інформація щодо: найменування виробника, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торговельну марку (знак для товарів і послуг) та його контактну поштову адресу; найменування імпортера, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торговельну марку (знак для товарі і послуг), контактну поштову адресу; не нанесено знак відповідності технічним регламентам, відсутня інструкція та інформація щодо безпечності згідно з вимогами закону про порядок застосування мов.
У розділі II (зауваження) акту перевірки характеристик продукції від 27.06.2025 №0062 представником ТОВ «РУШ» зазначено: «іграшки, щодо яких проводилася перевірка реалізуються в магазинах з наявною, необхідною супровідною документацією, адже наявні ярлики на такій продукції, що містять всю необхідну та достатню інформацію згідно законодавства. Фото продукції з ярликами надано в рамках дійсної позапланової перевірки, а також екземпляри цієї продукції продемонстровано. Ярлики на продукцію, яка перевірялась в місті Одеса, були відірвані покупцями, адже така продукція реалізовується на полицях, де кожен покупець має безперешкодний доступ до неї.».
Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області складено протоколи від 27.06.2025 року № 0062/1 та № 0062/2 про виявлене порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».
Згідно з протоколом від 27.06.2025 року № 0062/1, у ході проведення позапланової перевірки ТОВ «РУШ» встановлено введення в обіг продукції: iгpaшкa мильні бульбашки, код на налiпцi 493786, без індивідуального пакування, яка не відповідає встановленим вимогам п.п. 10, 11,18, 19, 20, 21, 27, 28, 34, 36, 37, 38, 44, 45, 48,49 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою КМ України від 28.02.2018 № 151.
Згідно з протоколом від 27.06.2025 року № 0062/2, у ході проведення позапланової перевірки ТОВ «РУШ» встановлено введення в обіг продукції: м`яка iгpaшкa у вигляді тваринки - слон, без індивідуального пакування, яка не відповідає встановленим вимогам п.п. 10, 11,18, 19, 20, 21, 27, 28, 34, 36, 37, 38, 44, 45, 48, 49 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою КМ України від 28.02.2018 № 151.
30.06.2025 року на підставі акту перевірки характеристик продукції від 27.06.2025 №0062 прийнято рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів №№135, 136, 137, 138, 139, 140 (приведення продукції у відповідність до встановлених вимог, тимчасова заборона надання продукції на ринку, усунення формальної невідповідності). Термін виконання рішень: 05.08.2025р.
В обгрунтуваннях прийнятих рішень зазначено: іграшка мильні бульбашки, код на наліпні 493786, іграшка у вигляді тваринки - слон, без індивідуального пакування - на іграшці, наліпці (ярлику) не зазначена інформація (при можливості нанесення) щодо: найменування виробника, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торговельну марку (знак для товарів і послуг) та його контактну поштову адресу: найменування імпортера, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торговельну марку (знак для товарі і послуг), контактну поштову адресу: не нанесено знак відповідності технічним регламентам. Відсутній товарний ярлик (етикетка). Не нанесено чітко видимі, розбірливі, зрозумілі та точні попередження на іграшку, прикріплений до неї ярлик (етикетку). Попередження повинні передувати слова «Увага» або «Попередження», чим порушено вимоги п.п. 10, 11, 18, 19, 20, 21, 27, 28, 34, 36, 37, 44, 45, 48 «Технічного регламенту безпечності іграшок», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018р. № 151.
Листом № 04/РВ від 04.08.2025 р. позивач повідомив відповідача про те, що усі рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних заходів) від 30.06.2025р. № 135-140 виконано в повному обсязі.
Не погоджуючись із постановами про накладення штрафу, позивач звернувся із позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужбу), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 №667 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), Держпродспоживслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства та який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, санітарного та епідемічного благополуччя населення (крім виконання функцій з реалізації державної політики у сфері епідеміологічного нагляду (спостереження) та у сфері гігієни праці та функцій із здійснення дозиметричного контролю робочих місць і доз опромінення працівників), з контролю за цінами, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного нагляду (контролю) у сфері агропромислового комплексу, державного нагляду (контролю) у сферах охорони прав на сорти рослин, насінництва та розсадництва, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері, за якістю зерна та продуктів його переробки, державного нагляду (контролю) за додержанням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо сільськогосподарських рослин під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованого організму у відкритих системах на підприємствах, в установах та організаціях агропромислового комплексу незалежно від їх підпорядкування і форми власності, здійснення радіаційного контролю за рівнем радіоактивного забруднення сільськогосподарської продукції і продуктів харчування.
Згідно з пунктом 7 вищезазначеного Положення Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.
Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції визначено Законом №2735-VI.
Відповідно до частини першої статті 1 Закону № 2735, у цьому Законі терміни вживаються в такому значенні:
встановлені вимоги - вимоги щодо нехарчової продукції (далі - продукція) та її обігу на ринку України, встановлені технічними регламентами;
неналежне застосування знака відповідності технічним регламентам - порушення правил застосування і нанесення знака відповідності технічним регламентам, встановлених законодавством.
Статтею 2 Закону № 2735 визначено, що дія цього Закону поширюється на відносини щодо: здійснення ринкового нагляду за продукцією, що охоплюється встановленими вимогами, крім видів продукції, зазначених у частині п`ятій цієї статті; здійснення контролю всієї продукції, крім видів продукції, зазначених у частині п`ятій цієї статті. Якщо технічними регламентами встановлено спеціальні вимоги щодо здійснення ринкового нагляду стосовно конкретних видів продукції, спрямовані на досягнення тих самих цілей, що й положення цього Закону, положення цього Закону застосовуються лише до тих аспектів ринкового нагляду, що не охоплюються такими спеціальними вимогами. Якщо законами України та виданими відповідно до них нормативно-правовими актами встановлено спеціальні вимоги щодо контролю продукції, положення цього Закону застосовуються лише до тих аспектів контролю продукції, які не охоплюються зазначеними спеціальними вимогами.
Застосування положень цього Закону не перешкоджає органам ринкового нагляду вживати заходів, передбачених Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції".
Згідно зі статтею 3 Закону № 2735, законодавство України про державний ринковий нагляд і контроль продукції складається з цього Закону, Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини в цій сфері, у тому числі технічних регламентів.
Метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам (частина перша статті 4 Закону № 2735).
Статтею 8 Закону № 2735 визначено, що обов`язки суб`єктів господарювання під час здійснення ринкового нагляду та контролю продукції встановлюються цим Законом, Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", виданими відповідно до них іншими нормативно-правовими актами, технічними регламентами.
Суб`єкти господарювання зобов`язані при здійсненні господарської діяльності ефективно взаємодіяти між собою під час вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, передбачених цим Законом.
Суб`єкти господарювання зобов`язані надавати на запит органів ринкового нагляду документацію, що дає змогу ідентифікувати:
1) суб`єкта господарювання, який поставив їм продукцію;
2) суб`єкта господарювання, якому вони поставили продукцію.
Суб`єкти господарювання зобов`язані надавати документацію, визначену частиною п`ятою цієї статті, протягом строку, встановленого відповідним технічним регламентом, а якщо такий строк технічним регламентом не встановлено - протягом десяти років після того, як їм було поставлено відповідну продукцію, та протягом десяти років після того, як вони поставили відповідну продукцію.
У разі якщо виробник продукції не може бути ідентифікований органом ринкового нагляду, для цілей цього Закону особою, що ввела таку продукцію в обіг, вважається кожен суб`єкт господарювання в ланцюгу постачання відповідної продукції, який протягом строку проведення перевірки не надав документацію, що дає змогу встановити найменування та місцезнаходження виробника або особи, яка поставила суб`єкту господарювання цю продукцію.
Повноваження та порядок діяльності органів ринкового нагляду, права та обов`язки їх посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, встановлюються цим Законом та Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" (частина п`ята статті 10 Закону № 2735).
Права посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд визначені статтею 15 Закону № 2735.
Так, посадові особи, які здійснюють ринковий нагляд, мають право:
1) проводити у випадках і порядку, визначених цим Законом, перевірки документів та обстеження зразків продукції, відбирати зразки продукції і забезпечувати проведення їх експертизи (випробування);
2) безперешкодно відвідувати, за умови пред`явлення службового посвідчення та направлення на проведення перевірки, у будь-який час протягом часу роботи об`єкта:
а) торговельні та складські приміщення суб`єктів господарювання і місця, зазначені у пункті 2 частини шостої статті 23 цього Закону, для проведення перевірок характеристик продукції і перевірок стану виконання суб`єктами господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів;
б) місця, зазначені в пункті 3 частини шостої статті 23 цього Закону, для проведення перевірок додержання вимог щодо представлення продукції, яка не відповідає встановленим вимогам, перевірок характеристик продукції та перевірок виконання суб`єктами господарювання приписів і рішень відповідно до частини п`ятої статті 26 цього Закону;
в) місця, зазначені в пункті 4 частини шостої статті 23 цього Закону, для проведення перевірок характеристик продукції;
3) вимагати від суб`єктів господарювання надання документів і матеріалів, необхідних для здійснення ринкового нагляду, одержувати копії таких документів і матеріалів. За згодою органу ринкового нагляду документи і матеріали, необхідні для здійснення ринкового нагляду, їх копії можуть надаватися йому мовою оригіналу або іншою мовою, ніж мова діловодства та документації державних органів, якщо ця мова є зрозумілою для посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд. У разі якщо оригінали таких документів і матеріалів складені іншою мовою, ніж мова діловодства та документації державних органів, на вимогу органів ринкового нагляду суб`єкти господарювання зобов`язані у строк не більше ніж тридцять робочих днів за власний рахунок забезпечити їх переклад мовою діловодства та документації державних органів в обсязі, необхідному для здійснення ринкового нагляду;
4) вимагати від посадових осіб суб`єктів господарювання та фізичних осіб - підприємців надання у погоджений з ними строк усних чи письмових пояснень з питань, що виникають під час проведення перевірок і вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів;
5) складати акти перевірок та застосовувати в установленому законом порядку адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу до суб`єктів господарювання за порушення вимог цього Закону, Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" та встановлених вимог;
6) складати на основі актів перевірок протоколи про адміністративні правопорушення у сфері здійснення ринкового нагляду та розглядати справи про відповідні адміністративні правопорушення згідно із законом України;
7) залучати у разі потреби в установленому порядку до здійснення ринкового нагляду працівників наукових установ та фахівців. На осіб, які залучені в установленому порядку до здійснення ринкового нагляду, поширюються обов`язки, визначені пунктами 1-5 частини першої статті 17 цього Закону;
8) вимагати від посадових осіб суб`єктів господарювання та фізичних осіб - підприємців припинення дій, які перешкоджають здійсненню заходів ринкового нагляду, а в разі їх відмови від припинення таких дій - звертатися до органів Національної поліції за допомогою у здійсненні законної діяльності з ринкового нагляду.
Відповідно до частини першої статті 22 Закону № 2735, заходами ринкового нагляду є:
1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування);
2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають:
а) обмеження надання продукції на ринку;
б) заборону надання продукції на ринку;
в) вилучення продукції з обігу;
г) відкликання продукції;
3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів;
4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.
Згідно із положеннями статті 23 Закону № 2735 під час проведення перевірок характеристик продукції проводиться перевірка документів, у разі необхідності - обстеження зразків продукції, за результатами яких приймається рішення про відбір та експертизу (випробування) зразків продукції, про що зазначається в акті, підготовленому відповідно до вимог статті 23-1 цього Закону.
При проведенні перевірок характеристик продукції органи ринкового нагляду враховують ступінь ризику, який може становити відповідна продукція, а також відомості, що містяться у зверненнях споживачів (користувачів) про захист їх права на безпечність продукції, та іншу інформацію щодо продукції.
Органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції.
Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.
Предметом таких перевірок є характеристики продукції певного виду (типу), категорії та/або групи.
Під час проведення перевірок продукції певного виду (типу), категорії та/або групи забороняється перевіряти продукцію іншого виду (типу), категорії та/або групи.
У разі якщо за результатами перевірки характеристик продукції органом ринкового нагляду прийнято рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів щодо продукції певного виду (типу), категорії та/або групи, що є предметом перевірки, такі заходи мають бути вжиті суб`єктами господарювання щодо всіх одиниць продукції певного виду (типу), категорії та/або групи, які надаються на ринку та є небезпечними, становлять ризик та/або не відповідають встановленим вимогам.
Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та направлень на проведення перевірки, що видаються та оформлюються відповідно до цього Закону. У разі одержання інформації про надання на ринку продукції, що становить серйозний ризик, відповідні накази та направлення видаються і оформлюються невідкладно.
Перевірки характеристик продукції проводяться:
1) у торговельних та складських приміщеннях суб`єктів господарювання;
2) у місцях введення продукції в експлуатацію (якщо відповідність продукції певним встановленим вимогам може бути визначена лише під час введення її в експлуатацію);
3) за місцем проведення ярмарку, виставки, показу або демонстрації продукції в інший спосіб;
4) у місцях зберігання під митним контролем продукції, митне оформлення якої призупинено за результатами контролю продукції;
5) за місцезнаходженням органу ринкового нагляду.
Під час перевірки характеристик продукції у випадках, передбачених цим Законом, перевірці підлягають такі документи (їх копії) та інформація:
1) декларація про відповідність;
2) супровідна документація, що додається до відповідної продукції (включаючи інструкцію щодо користування продукцією);
3) загальний опис продукції , а також повний склад технічної документації на відповідну продукцію, передбачений технічним регламентом;
4) документи щодо системи якості чи системи управління якістю;
5) висновки експертиз та протоколи випробувань зразків відповідної продукції, відібраних (узятих) у межах здійснення ринкового нагляду і контролю продукції;
6) документи, що дають змогу відстежити походження відповідної продукції та її подальший обіг (товарно-супровідна документація або договори).
Орган ринкового нагляду має право вимагати надання таких документів лише в обсязі, що необхідний для встановлення ланцюга постачання продукції;
7) документи і матеріали щодо стану виконання суб`єктом господарювання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, у тому числі в межах моніторингу дій суб`єктів господарювання, що вживаються ними для вилучення відповідної продукції з обігу та/або її відкликання;
8) повідомлення та інша інформація, надана суб`єктами господарювання, митними органами, органами з оцінки відповідності згідно з положеннями цього Закону та Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції".
Строк проведення перевірки характеристик продукції не може перевищувати у розповсюджувача цієї продукції чотирьох робочих днів, у виробника такої продукції - п`яти робочих днів.
У разі проведення експертизи (випробування) зразків продукції, відібраних під час перевірки, на час її проведення перебіг строку проведення перевірки характеристик продукції призупиняється до одержання органом ринкового нагляду результатів експертизи (випробування).
У разі здійснення перекладу, зазначеного у пункті 3 частини першої статті 15 цього Закону, перебіг строку проведення перевірки характеристик продукції призупиняється до моменту одержання органом ринкового нагляду перекладених документів і матеріалів, але не більше ніж на 30 робочих днів.
У разі проведення перевірки за місцезнаходженням органу ринкового нагляду перебіг строку проведення перевірки починається з дня одержання органом ринкового нагляду від суб`єкта господарювання документів (їх копій) на продукцію, зазначених у частині сьомій цієї статті.
Продовження строку проведення перевірки не допускається.
Посадова особа, яка здійснює ринковий нагляд, перед початком перевірки зобов`язана роз`яснити суб`єкту господарювання, продукція якого перевіряється, порядок оскарження рішень, приписів, дій та бездіяльності органів ринкового нагляду та їх посадових осіб.
У разі якщо за результатами перевірки характеристик продукції встановлено, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, орган ринкового нагляду на підставі наданих суб`єктом господарювання документів, передбачених пунктами 1 і 6 частини сьомої цієї статті, вживає заходів щодо визначення виробника такої продукції або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, особи, яка поставила відповідному суб`єкту господарювання цю продукцію, а також всіх осіб, яким відповідний суб`єкт господарювання поставив таку продукцію.
Після визначення виробника або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, орган ринкового нагляду розпочинає проведення перевірки характеристик такої продукції в її виробника або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, та визначає всю послідовність суб`єктів господарювання в ланцюгу постачання такої продукції.
У разі якщо суб`єктом господарювання надано висновки експертизи, протоколи випробувань продукції, сертифікати відповідності або інші документи про відповідність, видані за результатами добровільної оцінки відповідності акредитованими органами з оцінки відповідності, органи ринкового нагляду належним чином ураховують ці документи при проведенні перевірок характеристик продукції.
Відповідно до частини другої статті 24 Закону № 2375, під час проведення перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів на підставах, визначених пунктом 1 і підпунктом "а" пункту 2 частини першої цієї статті:
1) на початковому етапі перевірки об`єктами перевірки є:
а) наявність знака відповідності технічним регламентам, якщо його нанесення передбачено технічним регламентом на відповідний вид продукції, та додержання вимог щодо форми, опису, правил та умов нанесення знака відповідності технічним регламентам, а також правил його застосування;
а-1) за ланцюгом постачання, якщо за результатами перевірки характеристик продукції є підстави вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам внаслідок дій чи бездіяльності виробника такої продукції або будь-якого іншого суб`єкта в ланцюгу постачання;
б) наявність супровідної документації, яка має додаватися до відповідної продукції (зокрема інструкція з користування продукцією), етикетки, маркування, інших позначок, якщо це встановлено технічними регламентами, та їх відповідність встановленим вимогам;
в) наявність декларації про відповідність, якщо згідно з технічним регламентом на відповідний вид продукції продукція при її розповсюдженні має супроводжуватися такою декларацією;
2) на наступних етапах перевірки можуть бути проведені:
а) обстеження зразків відповідної продукції та ідентифікація виробника продукції;
б) відбір та експертиза (випробування) зразків продукції (у разі якщо є підстави вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам).
Відповідно до статті 29 Закону № 2375, у разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону, та формальної невідповідності), орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами.
У разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам та одночасно становить серйозний ризик, орган ринкового нагляду вживає обмежувальних (корегувальних) заходів, передбачених частиною першою статті 28 цього Закону.
Орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо усунення формальної невідповідності, якщо цей орган встановить будь-яку таку невідповідність:
знак відповідності технічним регламентам було нанесено з порушенням вимог, визначених у відповідному технічному регламенті;
не було нанесено знак відповідності технічним регламентам, якщо його нанесення передбачено відповідним технічним регламентом;
не було складено декларацію про відповідність або декларація про відповідність (її копія чи спрощена декларація про відповідність) не супроводжує продукцію, якщо це передбачено відповідним технічним регламентом;
декларацію про відповідність було складено з порушенням вимог;
органу ринкового нагляду не надано доступу до технічної документації або вона є неповною;
вчинено інші порушення встановлених вимог, визначені у відповідному технічному регламенті як формальна невідповідність.
Перелік порушень встановлених вимог, які вважаються формальною невідповідністю, уточнюється у відповідних технічних регламентах.
Положеннями статті 44 Закону № 2375 визначено, що справи про накладення штрафів за порушення, визначені цією статтею, розглядаються керівниками органів ринкового нагляду або їх заступниками відповідно до їх компетенції.
Суми штрафів, що накладаються органами ринкового нагляду, зараховуються до Державного бюджету України.
Про вчинення порушень, зазначених у цій статті, посадові особи органів ринкового нагляду, що виявили правопорушення, складають протокол на підставі документів, що містять інформацію про походження продукції та її обіг.
Протокол складається у двох примірниках, які підписуються посадовими особами органу ринкового нагляду та фізичною особою, у тому числі фізичною особою - підприємцем, чи керівником юридичної особи або уповноваженою ним особою.
У разі відмови фізичної особи, у тому числі фізичної особи - підприємця, чи керівника юридичної особи або уповноваженої ним особи підписати протокол посадова особа органу ринкового нагляду вносить до такого протоколу відповідний запис.
Один примірник протоколу вручається фізичній особі, у тому числі фізичній особі - підприємцю, чи керівнику юридичної особи або уповноваженій ним особі, а другий - зберігається в органі ринкового нагляду.
Протокол разом з актом перевірки, поясненнями фізичної особи, у тому числі фізичної особи - підприємця, чи керівника юридичної особи або уповноваженої ним особи (у разі їх наявності) та документами, що стосуються справи, не пізніше наступного робочого дня за днем його складання передається керівнику чи заступнику керівника органу ринкового нагляду, які розглядають справу протягом 15 календарних днів з дня отримання протоколу та відповідних документів і приймають рішення про накладення штрафу. Кожний штраф оформляється окремою постановою.
Постанова надсилається суб`єкту господарювання не пізніше наступного робочого дня за днем її оформлення.

Суб`єкт господарювання має сплатити штраф у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання постанови про його накладення.

У разі несплати штрафу в зазначений строк він стягується в судовому порядку.

Суб`єкт господарювання має право оскаржити рішення органу ринкового нагляду про накладення штрафу до керівника органу ринкового нагляду, а також у судовому порядку. У разі оскарження рішення у суді суб`єкт господарювання сплачує штраф після прийняття відповідного рішення керівником органу ринкового нагляду або судом.

Сплата штрафу не звільняє суб`єкта господарювання від відповідальності за шкоду, заподіяну споживачам (користувачам) продукції.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.44 Закону №2735, до особи, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі: введення в обіг продукції, що не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 та частиною третьою статті 29 цього Закону), - у розмірі від двох до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а за повторне протягом трьох років вчинення такого самого порушення, за яке на суб`єкта господарювання вже накладено штраф, - у розмірі чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Підстави звільнення суб`єктів господарювання від відповідальності визначені статтею 45 Закону № 2375.

Так, виробник, уповноважений представник, імпортер або інша особа, яка відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, не несе відповідальності, встановленої статтею 44 цього Закону, якщо доведе, що:

1) вона не вводила відповідну продукцію в обіг;

2) з урахуванням усіх обставин відповідна продукція після введення її в обіг стала такою, що становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, внаслідок дій або бездіяльності інших осіб чи непереборної сили;

3) відповідна продукція становить ризик внаслідок додержання виробником вимог законодавства чи виконання обов`язкових для нього приписів державних органів;

4) у випадку виробника комплектуючого виробу чи складової частини продукції ризик (невідповідність) продукції встановленим вимогам виник (виникла) внаслідок конструкції готової продукції, до якої входить цей виріб чи складова частина, або інструкцій, даних такому виробнику виробником готової продукції.

Розповсюджувач продукції не несе відповідальності, встановленої статтею 44 цього Закону, якщо доведе, що:

1) продукція стала такою, що становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, внаслідок недодержання іншим розповсюджувачем умов її зберігання, за умови, що інший розповсюджувач такої продукції може бути встановлений;

2) продукція, що поставлена ним, відповідає встановленим вимогам, але незважаючи на це становить ризик.

Закон України 2 грудня 2010 року № 2736-VI «Про загальну безпечність нехарчової продукції» (далі - Закон № 2736) установлює правові та організаційні засади введення в обіг в Україні нехарчової продукції і забезпечення її безпечності.

Статтею 1 Закону № 2736 визначено, що:

виробник - це імпортер продукції (у разі якщо виготовлювачем продукції є фізична чи юридична особа - нерезидент України, яка не має свого уповноваженого представника в Україні);

ланцюг постачання продукції - послідовність суб`єктів господарювання, які забезпечують постачання продукції від виробника до споживача (користувача);

небезпечна нехарчова продукція - будь-яка продукція, що не відповідає визначенню терміна "безпечна нехарчова продукція", зазначеному у цій статті;

Відповідно до частини першої статті 2 Закону №2736 дія цього Закону поширюється на всю продукцію, стосовно якої технічними регламентами не встановлено спеціальні вимоги щодо забезпечення її безпечності, за винятком видів продукції, зазначених у частині третій цієї статті.

Виробники зобов`язані вводити в обіг лише безпечну продукцію (стаття 4 Закону № 2736).

Продукція вважається безпечною, якщо вона відповідає вимогам щодо забезпечення безпечності продукції, встановленим законодавством (частина перша статті 5 Закону № 2376).

Відповідно до частини третьої статті 5 Закону № 2376, доказом безпечності продукції є її відповідність національним стандартам, що гармонізовані з відповідними європейськими стандартами. Перелік таких гармонізованих національних стандартів формується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері стандартизації. Цей перелік станом на 1 січня щороку оприлюднюється шляхом його опублікування у друкованому засобі масової інформації центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері стандартизації (у разі його відсутності - у друкованому засобі масової інформації, визначеному цим органом) та шляхом розміщення на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері стандартизації.

Державний ринковий нагляд за додержанням виробниками та розповсюджувачами продукції загальної вимоги щодо безпечності продукції забезпечується шляхом здійснення державного ринкового нагляду, а також державного контролю продукції при її ввезенні на митну територію України (частина перша статті 11 Закону № 2376).

Так, під час перевірки відповідачем було встановлено, що позивач здійснював розповсюдження продукції: іграшка мильні бульбашки, код на наліпці 493786, без індивідуального пакування та іграшка у вигляді тваринки - слон, без індивідуального пакування, які не відповідають встановленим вимогам п.п. 6, 10, 11, 18, 19, 20, 21, 27, 28, 34, 36, 37, 38, 44, 45, 48, 49 «Технічного регламенту безпечності іграшок», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 №151, а саме: на іграшці, наліпці (ярлику) не зазначена інформація щодо: найменування виробника, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торговельну марку (знак для товарів і послуг) та його контактну поштову адресу; найменування імпортера, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торговельну марку (знак для товарі і послуг), контактну поштову адресу; не нанесено знак відповідності технічним регламентам, відсутня інструкція та інформація щодо безпечності згідно з вимогами закону про порядок застосування мов.

У зв`язку із встановленим порушенням відповідачем було зобов`язано позивача вжити заходів: щодо приведення всього обсягу введення в обіг продукції у відповідність із встановленими вимогами, щодо тимчасової заборони надання всього обсягу введеної в обіг продукції на ринку до приведення її у відповідність із встановленими вимогами; щодо усунення формальної невідповідності всього обсягу введеної в обіг продукції. Строк виконання заходів визначений відповідачем - 05.08.2025.

Судом з матеріалів справи встановлено, що після винесення відповідачем рішень про вжиття обмежувального (корегувального заходу) від 30.06.2025 №№ 135, 136, 137, 138, 139, 140, позивач зазначені рішення не оскаржував.

Разом з цим, під час судового розгляду справи встановлено та підтверджено у відзиві відповідачем, що всі порушення позивачем були усунені, та, як наслідок, рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 30.06.2025 року були скасовані.

Суд звертає увагу на те, що відповідачем фактично застосовано до позивача декілька заходів реагування одночасно, а саме, шляхом прийняття рішень про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 30.06.2025 №№ 135, 136, 137, 138, 139, 140 та накладення штрафу Постановами №25, №26 від 10.07.2025.

Слід зазначити, що, встановивши обов`язок суб`єктів господарювання в ланцюгу постачання відповідної продукції співпрацювати між собою з метою приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами законом, законом чи підзаконним актом не встановлено способу та порядку такої співпраці, що сприяло б юридичній визначеності у спірних відносинах.

Суд зазначає, що метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.

Ринковий нагляд та контроль ґрунтується, зокрема, на наступних принципах:

- пропорційність заходів ринкового нагляду, що вживаються органами ринкового нагляду, рівню загрози суспільним інтересам;

- об`єктивність, неупередженість та компетентність органів ринкового нагляду і митних органів при здійсненні ринкового нагляду і контролю продукції;

- додержання прав і захист інтересів суб`єктів господарювання, споживачів (користувачів) під час здійснення ринкового нагляду і контролю продукції;

- результативність та пропорційність відповідальності суб`єктів господарювання за порушення вимог цього Закону, Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» та інших встановлених вимог, її спрямованість на попередження вчинення суб`єктами господарювання порушень.

Принципами права визнаються об`єктивно властиві праву відправні начала, незаперечні вимоги (позитивні зобов`язання які ставляться до учасників суспільних відносин із метою гармонічного поєднання індивідуальних, групових і громадських інтересів.

Правозастосовча діяльність, особливо в частині накладення штрафних санкцій, повинна базуватись на чітко визначених принципах законності, обґрунтованості, доцільності, які забезпечують її правомірність, справедливість та ефективність.

Принци адекватності адміністративно-господарських санкцій, який включає в себе такі поняття як пропорційність, співмірність, доцільність передбачає, що індивідуальний тягар санкцій може покладатись на особу правовим актом держави лише тією мірою, яка необхідна для досягнення певної легітимної мети.

Вимога доцільності передбачає зіставлення обраних засобів із метою обґрунтування їх відповідності саме вказаній меті, їх ефективності з огляду на ієрархію цілей.

Правові засоби мають бути адекватними, відповідними головній меті права, а також цілям інституту права.

Для визначення доцільності будь-якого засобу повинні враховуватись, з одного боку розмір та інтенсивність втручання в основне право, а з іншого важливість мети.

Загалом принцип пропорційності ґрунтується на конституційних принципах правової держави й верховенства права та може визначатись як основоположний принцип права, спрямований на забезпечення в правовому регулюванні розумного балансу приватних і публічних інтересів, відповідно до якого цілі обмежень прав мають бути істотними, а засоби їх досягнення - обґрунтованими й мінімально обтяжливими для осіб, чиї права обмежуються.

Таким чином, застосування певного виду стягнення повинно відповідати загальним принципам законності, справедливості, індивідуальності, пропорційності.

Це означає, що, визначаючи вид стягнення органи контролю повинні врахувати характер порушення, його систематичність, сукупність з іншими порушеннями, наявність/відсутність негативних наслідків.

У постанові Верховного Суду від 30.04.2020 у справі №820/5458/17 висловлено правову позицію, що суд враховує наявність у відповідача дискреції в питаннях визначення певного виду санкцій та наголошує, що такі рішення мають прийматися з урахуванням принципу пропорційності, який має на меті досягнення балансу між публічними інтересами та індивідуальними інтересами особи, а також між цілями та засобами їх досягнення. Наявні дискреційні повноваження не можуть використовуватися з порушенням цих принципів.

Виходячи з вищенаведеного, суд вважає, що притягнення позивача до відповідальності у вигляді накладення штрафу у загальному розмірі 85 000,00 грн. є непропорційним вартості товарів, рівню загрози суспільним інтересам, безпідставною та суперечить меті, визначеній Законом №2735-VІ, а також основним принципам ринкового нагляду і контролю продукції, встановленим Законом №2735-VІ.

При цьому, постанови про накладення штрафу булу прийняті відповідачем 10.07.2025р., тобто до закінчення строків, встановлених рішеннями про вжиття обмежувальних (коригувальних), строк виконання яких визначений відповідачем 05.08.2025р.

Суд також зауважує, що в матеріалах справи відсутні докази щодо здійснення Головним управлінням в межах даної справи перевірки стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів у позивача.

Оцінюючи рішення контролюючого органу за критеріями частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку, що відповідач діяв не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України, необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для вчинення дій, без урахуванням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав позивача і цілями, на досягнення яких спрямована така дія, а тому, прийняті рішення є протиправними та такими , що підлягають скасуванню.

Інші доводи та заперечення сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

Також, суд враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча, пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із частинами першою, другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За наслідками судового розгляду справи, суд дійшов висновку про те, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірність та обґрунтованість прийнятих ним оскаржуваних постанов.

Натомість, позивачем доведено та надано достатньо належних та допустимих доказів в підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

За таких обставин, беручи до уваги всі надані сторонами докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд зазначає, що згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 72-77, 139, 242-246, 250, 255, 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «РУШ» до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафу задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову ГУ Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області №25 від 10.07.2025 року про накладення на ТОВ «РУШ» штрафу в сумі 42500,00 грн.

Визнати протиправною та скасувати постанову ГУ Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області №26 від 10.07.2025 року про накладення на ТОВ «РУШ» штрафу в сумі 42500,00 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «РУШ» понесені судові витрати зі сплати судового збору в сумі 3028,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Кальник