Справа № 160/7879/24
Суддя: Олефіренко Н.А.
Дата ухвалення: 2025-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

19 вересня 2025 року м. Дніпросправа № 160/7879/24

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Олефіренко Н.А. (доповідач),

суддів: Дурасової Ю.В., Добродняк І.Ю.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.06.2024 ( суддя Кадникова Г.В.) в адміністративній справі №160/7879/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення суми середнього заробітку,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) через свого представника звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі ГУ НП Дніпропетровській області) №1794к від 26 вересня 2023 року, в частині звільнення позивача зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача №693 о/с від 02 жовтня 2023 року, в частині звільнення позивача зі служби в поліції;

- зобов`язати відповідача поновити позивача на службі в поліції на посаді старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення №5 Дніпровського районного управління поліції ГУ НП в Дніпропетровській області з 02 жовтня 2023 року.

- стягнути з відповідача області на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу період з 02 жовтня 2023 року по день ухвалення судового рішення.

- допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення позивача на службі в поліції та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць.

В обґрунтування позову зазначено, що відповідно до п.1 наказу ГУНП в Дніпропетровській області №1794к від 26.09.2023 ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції за порушення службової дисципліни, недотримання вимог спеціального законодавства та наказу ГУНП в Дніпропетровській області №693 о/c від 02.10.2023 ОСОБА_1 звільнено зі служби за п.6 ч.1 ст.77 Закону України Про Національну поліцію (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби).

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.06.2024 року вимоги позову задоволено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги, апелянт посилається на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для розгляду справи, невідповідність висновків обставинам справи та порушення норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення правового спору.

Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), суд апеляційної інстанції в порядку п.3 ч.1 ст.311 КАС України розглядає справу без виклику учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити з таких підстав.

02.10.2023 року наказом ГУНП №693 о/с позивача (у зв?язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.7 Закону України Про Національну поліцію з 02.10.2023 року, копію вказаного наказу ОСОБА_1 отримав 19.03.2024 про що мається відповідна відмітка.

Підставою видання наказу про звільнення позивача зі служби в поліції став наказ ГУНП від 26.09.2023 року №1794к, яким на останнього було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача стали матеріали службового розслідування проведеного відповідно до наказу ГУНП від 28.08.2023 №1794, яке проводилось з метою повної і всебічної перевірки за фактом можливого порушення службової дисципліни ОСОБА_1 .

Службовим розслідуванням встановлено, що 25.08.2023 до ГУНП надійшла інформація про те, що цієї ж доби працівниками Головного слідчого управління НП України та Департаменту стратегічних розслідувань НП України, в рамках кримінального провадження №00001070 від 28.06.2023 за ч.3 ст.368 КК України, проведено обшуки в поліцейських, які можуть бути причетні до вирішення питань, щодо отримання довідок про непридатність до військової служби.

Так, у порядку ч.3 ст.233 КПК України проведено обшук за місцем мешкання старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №5 Дніпровського РУП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 , який надалі був затриманий у порядку ст.208 КПК України.

Слідчими Головного слідчого управління Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №00001070 від 28.06.2023 за підозрою майора поліції ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч.3 ст.28 та ч.3 ст.368 КК України, а також за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведеного досудового розслідування у формі процесуального керівництва у кримінальному провадженні здійснюється Спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Офісу Генерального прокурора.

Разом з цим, 26.08.2023 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва до майора поліції ОСОБА_1 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою по 23.10.2023 та одночасно визначено запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обов`язків визначених КПК України в розмірі 1 600 000грн.

Відповідач вказує, що за результатами раніше проведеної перевірки встановлені суттєві недоліки в організації роботи майора поліції ОСОБА_1 , а саме: 04.08.2023 до чергової, частини відділення поліції №5 Дніпровського РУП ГУНІ в Дніпропетровській області надійшла заява заступника директора ТЦ Метро №14 ОСОБА_4 про те, що 30.07.2023 невідома особа, перебуваючи у м.Дніпро по вул. Запорізьке шосе буд. 63, шляхом удару рукою пошкодила монітор. Зазначене повідомлення поліцейськими ЧЧ зареєстровано до єдиного обліку за №24753. Зібраний за вказаним фактом матеріал направлено до сектору кримінальної поліції ВП №5 Дніпровського РУП для розгляду відповідно Закону України Про звернення громадян та доручено його розгляд старшому оперуповноваженому сектору кримінальної поліції ВП №5 Дніпровського РУГІ ГУНП в Дніпропетровській області майору полігії ОСОБА_1 , який у порушення вимог ч.1 ст.15, ст.18, 19 Закону України Про звернення громадян, пункту 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органам (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, повну, об?єктивну та всебічну перевірку відомостей викладених у повідомленні не здійснив та склав довідку про списання вказаного матеріалу до справи ВП у порядку Закону України Про звернення громадян.

Також, комісією з проведення службового розсідування встановлено, що старшим оперуповноваженим сектору кримінальної поліції ВП №5 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майором поліції ОСОБА_1 допущені порушення під час розгляду матеріалів ЄО від 06.07.2023 №21524 за повідомленням ОСОБА_5 про те, що в магазині Варус по вул. Гагаріна 8А., у м. Дніпро жінка на прізвище ОСОБА_6 , виявила крадіжку грошей з гаманця, що виразилось у невжитті заходів щодо встановлення можливих свідків даної події, а також наявності камер відеоспостереження та ЄО ВП від 29.06.2023 №20620 за повідомленням ОСОБА_7 про виявлення у м. Дніпро по вул. Мандриківській 82 Г, на узбіччі дороги, предмету схожого на ніж, що виразилось у непроведені оперативно-розшукових дій на встановлення осіб, причетних до даної події, непроведення опитування ОСОБА_7 про відомі йому обставини виявлення предмету схожого на ніж, а також невстановлення наявності камер відеоспостереження поблизу місця події. Вказаний висновок погоджений заступником начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції №5 Дніпровського РУП ГУНП підполковником поліції ОСОБА_8 .

Ужитими дисциплінарною комісією ГУНІ заходами 08.09.2023 законність за зверненнями ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_7 була відновлена, вказані матеріали перереєстровано до ЄО ВП за №№28391, 28392 та 28393.

Таким чином, старший оперуповноважений сектору кримінальної поліції ВП №5 Дніпровського РУП ГУНГІ майор поліції ОСОБА_1 у порушення вимог п.1 ч.1 ст.7 Закону України Про оперативно-розшукову діяльність не вжив необхідних оперативно-розшукових заходів щодо попередження, своєчасного виявлення і припинення кримінальних правопорушень та не викрив причини і умови, які сприяють вчиненню зазначених кримінальних правопорушень.

Також, встановлено 2 факти невнесення до ЄРДР відомостей про вчинене кримінальне правопорушення.

Так, 01.08.2023 до ЄО ВП №5 Дніпровського РУП за №24302 зареєстровано заяву ОСОБА_11 про те, що невідома особа представившись працівником банку, шахрайським шляхом заволоділа грошима останньої в сумі 26 396 гривень.

Зібраний за вказаним фактом матеріал направлено до сектору кримінальної поліції ВП №5 Дніпровського РУП для розгляду відповідно Закону України Про звернення громадян та доручено його розгляд старшому оперуповноваженому сектору кримінальної поліції ВП №5 Дніпровського РУП сектору кримінальної поліції ВП №5 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майору поліції ОСОБА_1 , який у порушення вимог пункту 11 розділу II Порядку, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, повно, об`єктивно та всебічно доручений йому на виконання матеріал ЄО не розглянув, свідків та очевидців вказаної події не встановив, заходів щодо встановлення осіб правопорушників не вжив, невідкладно рапорт про наявні ознаки вчинення кримінального правопорушення не склав, заходів щодо його повернення до чергової частини ВП для подальшого скерування до СВ ВП не вжив та незважаючи на наявні ознаки вчинення кримінального правопорушення склав довідку про списання матеріалу ЄО до справи у порядку, визначеному Законом України Про звернення громадян, мотивуючи відсутністю ознак вчиненого кримінального правопорушення.

Ужитими дисциплінарною комісією ГУНІ заходами 08.09.2023 законність за зверненням ОСОБА_12 про заволодіння невідомою особою шахрайським шляхом грошовими коштами була відновлена, вказаний матеріал перереєстровано до СО ВП №5 Дніпровського РУП за №28390 та відповідні відомості поліцейськими СВ внесено до ЄРДР №0000402 за ч.1 ст.190 КК України.

Також, старшим оперуповноваженим сектору кримінальної поліції ВП №5 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майором поліції ОСОБА_1 допущено порушення під час розгляду матеріалу 00 від 20.05.2023 №16294 за повідомленням ОСОБА_13 про крадіжку у її матері ОСОБА_14 з під`їзду буд. АДРЕСА_1 жіночої сумки з речами, документами на її ім`я та грошовими коштами, який у порушення вимог пункту 11 розділу ІІ Порядку, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, повно, об`єктивно та всебічно доручений йому на виконання матеріал ЄО не розглянув, заходів щодо встановлення осіб правопорушників не вжив, невідкладно рапорт про наявні ознаки вчинення кримінального правопорушення не склав, заходів щодо його повернення до чергової частини ВП для подальшого скерування до СВ ВГ1 не вжив та незважаючи на наявні ознаки вчинення кримінального правопорушення склав висновок про списання матеріалу ЄО до справи у порядку, визначеному Законом України Про звернення громадян, мотивуючи відсутністю ознак вчиненого кримінального правопорушення.

Ужитими дисциплінарною комісією ГУНП заходами 08.09.2023 законність за зверненням ОСОБА_15 про крадіжку жіночої сумки її матері ОСОБА_14 була відновлена, вказаний матеріал перереєстровано до ЄО ВП №5 Дніпровського РУП за №28389 та відповідні відомості поліцейськими СВ внесено до ЄРДР №0001384 за ч.4 ст.185 КК України.

Таким чином старший оперуповноважений сектору кримінальної поліції ВП №5 Дніпровського РУГІ ГУНП майор поліції ОСОБА_1 , у порушення вимог п.1 ч.1 ст.7 Закону України Про оперативно-розшукову діяльність, не вжив необхідних оперативно-розшукових заходів щодо попередження, своєчасного виявлення і припинення кримінальних правопорушень та не викрив причини і умови, які сприяють їх вчиненню.

З метою повного та всебічного встановлення обставин скоєння майором поліції ОСОБА_1 дисциплінарних проступків, дисциплінарною комісією ГУНП направлено запит до ДУ Київський слідчий ізолятор від 08.09.2023 Nє 50/2-785 щодо опитування майора поліції ОСОБА_1 з приводу подій, зазначених у оголошеному повідомленні про підозру від 25.08.2023, а також допущених останнім вищевказаних недоліків, виявлених під час перевірки, проведеної 07.09.2023.

У свою чергу, на адресу ГУНП надійшло пояснення майора поліції ОСОБА_1 , відповідно до якого, останній, на підставі ст.63 Конституції України, відмовився від надання будь-яких пояснень.

Наказом ГУНП від 26.09.2023 року №1794к за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 ч.1 ст.18 Закону України Про Національну поліцію, Присяги працівника поліції, ч.1 ст.15, ст.18 та 19 Закону України Про звернення громадян, пункту 11 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органам підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, п.1 ст.1 ст.7 Закону України Про оперативно-розшукову діяльність що виразилося у порушенні порядку розгляду звернень громадян, не інформуванні уповноваженого керівника про наявність в матеріалах єдиного обліку відомостей, котрі вказують на вчинення кримінальних правопорушень та не вжитті заходів щодо їх внесення до ЄРДР, не вжитті необхідних оперативно-розшукових заходів щодо попередження, своєчасного виявлення і припинення кримінальних правопорушень та не викриття причини і умов, які сприяють їх вчиненню, а також недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, дискредитують звання поліцейського, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, застосований до старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділенні поліції №5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 (0108244) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

При цьому, відповідач зазначає, що дисциплінарна та кримінальна відповідальність поліцейського є окремими видами юридичної відповідальності, порядок та підстави притягнення до яких реалізуються за окремими процедурами, урегульованими різними нормативно-правовими актами.

Відсутність обвинувального вироку щодо позивача не свідчить про відсутність ознак дисциплінарного проступку в його діях. Реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби за порушення службової дисципліни є окремою підставою для звільнення, яка не пов?язана з порушенням кримінальної справи та набрання чинності вироком суду, а наявність кримінального провадження, відкритого стосовно особи, яка проходить службу в поліції, не виключає можливості застосування стосовно цієї особи наслідків, передбачених пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України Про Національну поліцію у разі встановлення під час службового розслідування невиконання чи неналежне виконання поліцейським службових обов`язків.

Відповідач керувався положеннями ч.2 ст.5 Дисциплінарного статуту, згідно якої притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності є самостійним юридичним наслідком, який настає у разі скоєння ним дисциплінарного проступку. Обставини, що передували притягненню особи до даного виду відповідальності, можуть потягнути за собою настання інших наслідків у вигляді адміністративної, кримінальної або матеріальної відповідальності, але, це не може слугувати підставою для звільнення працівника поліції саме від дисциплінарної відповідальності.

Відповідач стверджує, що своїми діями позивач дискредитував звання поліцейського. Такі проступки самі по собі або у сукупності підривають довіру та авторитет Національної поліції України і їх працівників в очах громадськості і є несумісним із подальшим проходженням служби, що зумовлює застосування до поліцейського, який вчинив діяння, несумісне з посадою, найсуворішого типу стягнення - звільнення зі служби.

Тобто, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Професійний обов`язок поліцейського полягає в безумовному виконанні закріплених законами та іншими нормативно-правовими нормами та Присягою поліцейського завдань щодо захисту особистої безпеки громадян. Поліцейський як представник держави зобов`язаний постійно на належному рівні виконувати покладені на поліцію повноваження, сприяти припиненню вчинення правопорушень, з честю та гідністю поводити себе як в службовий та позаслужбовий час, з метою недопущення зниження рівня авторитету та довіри громадян до Національної поліції України.

Таким чином, навіть один проступок, який ганьбить звання працівника поліції, нівелює всі попередні заслуги поліцейського, оскільки дискредитує не лише особу поліцейського, а й поліцію в цілому, як орган, що служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Також, відповідач акцентував увагу, що застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

При наданні правової оцінки правильності вирішення судом першої інстанції цього публічно-правового спору оскаржуваним рішенням та доводам апелянта, що викладені у апеляційній скарзі, суд апеляційної інстанції виходить із такого.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регламентовано приписами Закону №580-VIII.

У відповідності до частини 1 статті 1 Закону №580-VIII Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Як зазначено у частині 1 статті 2 вказаного Закону, завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах:

1) забезпечення публічної безпеки і порядку;

2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави;

3) протидії злочинності;

4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

За правилами частини 1 статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

За приписами частин 1 та 2 статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України".

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Частиною 1 статті 64 Закону №580-VIII передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Пунктом 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09 листопада 2016 року №1179, передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, який затверджено Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Згідно із частиною 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Як передбачено приписами статті 18 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно із частиною 1 статті 12 цього Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За правилами частини 1 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (частина 2 статті 13 Дисциплінарного статуту).

У відповідності до приписів частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Статтями 14-19 Статуту встановлено порядок призначення та проведення службового розслідування, створення, повноваження дисциплінарних комісій, строки проведення службового розслідування, відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади), забезпечення поліцейському права на захист, порядок застосування дисциплінарних стягнень.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації , рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Законом України Про внесення змін до законів України Про Національну поліцію та Про Дисциплінарний статут Національної поліції України з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану від 15.03.2022 №2123-IX, який набрав чинності 01.05.2022, Дисциплінарний статут було доповнено розділом V Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.

За приписами статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії.

Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях.

За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, днем завершення службового розслідування є день підписання наказу про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності або довідки про відсутність в діях поліцейського дисциплінарного проступку, яка підлягає реєстрації в органі поліції.

Частиною 1 статті 27 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.

За приписами частин 1, 2 статті 29 Дисциплінарного статуту у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, який визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Як свідчать матеріали справи, позивач ОСОБА_1 не оспорює правомірність призначення службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни, що призвело до надзвичайної події, яка мала місце 25.08.2023 року з його участю та дотримання порядку її проведення, однак заперечує зроблені під час проведення такого висновки, які давали підстави для його звільнення зі служби у поліції.

При цьому судом першої інстанції безспірно встановлено порушення порядку розгляду звернень громадян, не інформування уповноваженого керівника про наявність в матеріалах єдиного обліку відомостей, котрі вказують на вчинення кримінальних правопорушень та не вжито відповідних заходів щодо їх внесення до ЄРДР, не вжито необхідних оперативно-розшукових заходів щодо попередження, своєчасного виявлення і припинення кримінальних правопорушень та не викриття причини і умови, які сприяють їх вчиненню, а також недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця а носія влади, дискредитують звання поліцейського.

Крім того, в ході службового розслідування встановлено, що 25.08.2023 року до УГІ ГУНП надійшла інформація про те, що цієї ж доби працівниками ГСУ НП України та Департаменту стратегічних розслідувань НП України в рамках кримінального провадження №00001070 від 28.06.2023 року за ч.3 ст.368 КК України, проведено обшуки в поліцейських, які можуть бути причетні до вирішення питань щодо отримання довідок про придатність до військової служби, а саме за місцем мешкання старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №5 Дніпровського РУП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 , який надалі був затриманий в порядку ст.208 КПК та 25.08.2023 року в рамках кримінального провадження №00001070 майору поліції ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.28 та ч.3 ст.368 КК України.

За висновками службового розслідування, з якими погодився відповідач при винесенні оспорюваних наказів, відомості щодо порушення службової дисципліни старшим оперуповноваженим сектору кримінальної поліції відділення поліції №5 Дніпровського РУП ГУНП майором поліції ОСОБА_1 , що призвело до надзвичайної події 25.08.2023 року є такими, що найшли своє підтвердження, а також в діях майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарні проступки є встановленими.

Встановлення зазначених обставин за участю працівника поліції, негативно впливає на рівень авторитету, створення позитивного іміджу Національної поліції та довіри суспільства до органів Національної поліції в цілому.

На переконання апеляційного суду, безспірним є те, що обставиною, яка обтяжує відповідальність позивача відповідно до Дисциплінарного статуту є те, що майор поліції ОСОБА_1 розпочав злочинну діяльність, пов`язану із організацією вчинення кримінальних правопорушень службовими особами лікувальних закладів, залучив до вчинення злочинів довірених осіб та розробив план злочинних дій, а саме за грошову винагороду забезпечувалося підробленні медичних документів з оформленням особи на стаціонарне лікування до військового шпиталю щодо наявності у військовослужбовця хвороби, який в подальшому, отримував рішення ВЛК про його непридатність до подальшого проходження служби. Зазначена обставина стала підставою проведення службового розслідування, під час якого встановлено ряд порушень службової дисципліни: недотримання вимог статті 18 ЗУ «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, статей 18.19 ЗУ «Про звернення громадян», Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, порушення норм ЗУ «Про оперативно-розшукову діяльність». Обставин, що пом`якшують відповідальність поліцейського за вчинене порушення службової дисципліни, дисциплінарною комісією не встановлено.

З урахуванням наведеного суд апеляційної інстанції погоджується із доводами відповідача про те, що застосування до майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції є виправданим та необхідним заходом реагування на виявлений дисциплінарний проступок, відповідає меті застосування такого дисциплінарного стягнення.

На переконання апеляційного суду, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що до позивача протиправно застосовано найсуворіший захід дисциплінарного впливу у вигляді звільнення зі служби.

Слід також зазначити, що відсутність вироку суду про визнання особи винним в інкримінованому кримінальному правопорушенні не є підставою для скасування наказів, якими така особа звільняється зі служби у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення, адже особа звільняється не за вчинення злочину, а за порушення службової дисципліни.

Реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби за порушення службової дисципліни є окремою підставою для звільнення, яка не пов`язана із порушенням кримінальної справи та набрання чинності вироком суду. Наявність кримінального провадження, відкритого стосовно особи, яка проходить службу в поліції, не виключає можливості застосування стосовно цієї особи наслідків, передбачених пунктом 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII у разі встановлення під час службового розслідування невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни.

До того ж, порушення присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

У зв`язку з тим, що колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для скасування спірного наказу ГУ НП Дніпропетровській області №1794к від 26 вересня 2023 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», в частині звільнення позивача зі служби в поліції, тому наказ відповідача №693 о/с від 02 жовтня 2023 року, в частині звільнення позивача зі служби в поліції не підлягає скасуванню, оскільки останній фактично ввів в дію наказ №1794к від 26 вересня 2023 року, який передбачав настання для позивача юридичних наслідків звільнення зі служби в поліції.

Європейський суд з прав людини у справі "Звежинський проти Польщі" підкреслив, що, розглядаючи питання, які мають загальний інтерес, органи державної влади повинні діяти конкретно і дуже послідовно (рішення у справі "Беєлер проти Італії"). Крім того, як охоронець громадського порядку держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (пункт 73).

Відповідно до вимог частини четвертої статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення, є, зокрема, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст.ст. 317, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.06.2024 в адміністративній справі №160/7879/24 скасувати та прийняти у справі нове судове рішення.

В задоволені адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення суми середнього заробітку відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили 19 вересня 2025 року та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Повне судове рішення складено 23 вересня 2025 року.

Головуючий - суддя Н.А. Олефіренко

суддя Ю. В. Дурасова

суддя І.Ю. Добродняк