Справа № 320/3970/23
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2025-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2025 року м. Київ справа №320/3970/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши адміністративну справу в порядку письмового провадження за позовом ТОВ "ТОРГОВА КОМПАНІЯ КЛЕВЕР" до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось ТОВ "ТОРГОВА КОМПАНІЯ КЛЕВЕР" з позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, у якому просить суд:

- визнати незаконним та скасувати рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 08.12.2022 №360981;

- зобов`язати ГУ ДПС у м. Києві виключити ТОВ «ТК «Клевер» з переліку ризикових платників податку.

Позовні вимоги мотивовані тим, що оскаржуване рішення є протиправним, оскільки прийняте без належного врахування всіх обставин справи, необґрунтовано та за відсутності законних підстав для віднесення позивача до переліку ризикових підприємств.

Відповідач не скористався своїм правом щодо подання відзиву на позовну заяву, заяв/клопотань суду не направлено, а відтак враховуючи положення частини шостої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує справу за наявними матеріалами у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин.

Ухвалою суду від 21.04.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 16.09.2025 витребувано від Головного управління Державної податкової служби у м. Києві докази у справі, а саме: належним чином завірену копію рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 08.12.2022 №360981.

24.09.2025 до суду надійшло клопотання ГУ ДПС у м. Києві на виконання вимог ухвали суду від 16.09.2025, яким долучено витребувані докази.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом враховано таке.

ТОВ «ТК «Клевер» було зареєстровано 26.09.2017 р. Також платник є платником податку на додану вартість., перебуває на обліку у ГУ ДПС У м. Києві.

Відповідно до відомостей, що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань видами діяльності позивача є: 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; 46.36 Оптова торгівля цукром, шоколадом і кондитерськими виробами; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; 47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами.

ТОВ «ТК «Клевер» було включено до переліку ризикових платників податків рішення комісії ГУ ДПС у м. Києві № 325223 від 14.10.2022. В мотивувальній частині вказаного рішення податковий орган обгрунтовує внесення позивача до переліку ризикових платників і як підставу зазначає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, зокрема вказуючи, що «аналізом податкової інформації встановлено недостатню кількість трудових ресурсів, супутніх послуг (вантажно-розвантажувальних, транспортних) необхідних для здійснення діяльності в задекларованих обсягах».

Не погоджуючись з вказаним рішенням позивач в адміністративно порядку надав пояснення та копії документів на розгляд зазначеній Комісії.

Однак, контролюючим органом прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості з урахуванням наданих пояснень за №350776 від 24.11.2022. Відповідач обґрунтовував його наступним чином «використовуючи бази даних ДПС України, надані пояснення та копії документів, проведено аналіз діяльності ТОВ «ТК «Клевер» в результаті якого встановлено відсутні трудові ресурси для здійснення господарської діяльності».

З метою скасування вказаного рішення, позивач в порядку адміністративного порядку подав обгрунтовані пояснення та копії відповідних підтверджуючих документів на розгляд Комісії ГУ ДПС у м. Києві, однак за результатом їх розгляду отримав рішення від 08.12.2022 року № 360981. Як підставу прийняття цього рішення відповідач вказав наступне: «використовуючи бази даних ДПС України, надані пояснення та документів, проведено аналіз діяльності ТОВ «ТК «Клевер» в результаті якого встановлено недостатню кількість трудових ресурсів. Крім того, не надані документи щодо послуг оренди складських приміщень та відсутні супутні (транспортні ) послуги».

Відтак, не погоджуючись з вказаним рішенням Комісії, позивач звернувся з позовом до адміністративного суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права, обов`язки платників податків та зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегульовано Податковим кодексом України (в редакції, чинній на час подання податкової накладної на реєстрацію та ухвалення оскаржуваного рішення, далі - ПК України).

Відповідно до підпункту 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Згідно з пунктом 74.1 пункту 74.3 статті 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" № 1165 від 11.12.2019, зокрема, затверджено "Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних".

Відповідно до "Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних":

- платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3) (пункт 5).

- у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 6);

- у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7).

Додатком 1 до "Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" встановлено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема, в контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (пункт 8).

Пунктом 6 "Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Пунктом 6 вказаного Порядку № 1165 також визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Таким чином, внесення платника податків до переліку ризикових платників на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку фактично є підставою для зупинення реєстрації в ЄРПН в подальшому всіх складених платником податку податкових накладних/розрахунків коригування.

Так, пунктом 6 Порядку № 1165 визначено, що комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Так, Комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. №1165, встановлено відповідність позивача як платника податку критеріям ризиковості платника податку зазначений п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Згідно з Порядком зупинення реєстрації № 1165 в якості підстави зазначається відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

Відповідно до приписів п.69.1 ст.69 підрозділу 10 «Інші перехідні положення» Податкового Кодексу України, у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до п.1 ч.2 «Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків» - підставами неможливості виконання платниками податків юридичними особами та їх відокремленими підрозділами податкових обов`язків (у тому числі обов`язків податкових агентів) є в т.ч.:

1) втрата (знищення чи зіпсуття) первинних документів, комп`ютерного та іншого обладнання внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації;

2) неможливість використати чи вивезти документи, комп`ютерне та інше обладнання внаслідок ведення бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації;

3) використання чи вивезення документів, комп`ютерного або іншого обладнання пов`язане з ризиком для життя чи здоров`я посадової особи платника податків або неможливе у зв`язку з адміністративними перешкодами, встановленими органами влади;

4) загроза безпеці держави внаслідок можливого витоку інформації щодо обсягів та місць зберігання пального або спирту етилового та їх знищення надалі внаслідок складання та реєстрації акцизних накладних, та/або подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, та/або подання заявки на переміщення пального або спирту етилового транспортними засобами, що не є акцизними складами пересувними тощо (виключно в частині виконання визначених цим абзацом обов`язків);

5) відсутність у платника податків інших посадових осіб, уповноважених відповідно до законодавства України нараховувати, стягувати та вносити до бюджету податки, збори, а також вести бухгалтерський облік, складати та подавати податкову та фінансову звітність, відсутність можливості у власника призначити таких посадових осіб за умови відсутності у такого платника податків об`єктів оподаткування, або показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу, може бути пов`язана з такими обставинами: посадова особа є одночасно одним із власників юридичної особи за умови, що відсутність такого співвласника (акціонера, учасника, засновника) унеможливлює прийняття рішення про призначення на постійній або тимчасовій основі іншої посадової особи, юридична особа заснована на власності окремої фізичної особи, яка одночасно є єдиною посадовою особою такої юридичної особи;

6) перебування (податкова адреса платника податків та фактичне знаходження/знаходження виробничих потужностей тощо) на території населеного пункту, у якому ведуться воєнні (бойові) дії, який знаходиться в оточенні (блокуванні) або тимчасово окупований збройними формуваннями Російської Федерації;

7) інші обставини непереборної сили, підтверджені документально.

Стосовно висновків відповідача про недостатню кількість трудових ресурсів, а також відсутність документів щодо послуг оренди складських приміщень та відсутні супутні (транспортні ) послуги суд вказує наступне.

Судом досліджено, що з метою виключення платника податків з переліку ризикових, позивач подавав до контролюючого органу письмові пояснення щодо обставин, які вказані у Рішенні про відповідність критеріям ризиковості. Так, ТОВ «ТК «Клевер» вказувало, що виконання зобов?язань за договорами поставки відбувається наступним чином: позивач закуповує цукор у цукрових заводів (постачальників) та продає кінцевим покупцям. Поставка цукру кінцевим покупцям здійснюється за допомогою перевізників, яких наймає кінцевий покупець за власний рахунок, в свою чергу, ТОВ «ТК КЛЕВЕР» вказує кінцевому покупцю адресу складу постачальника (цукрового заводу) і кінцевий покупець самостійно забирає цукор зі складу своїм транспортом (або наймає перевізника). Навантаження транспорту кінцевого покупця відбувається працівниками цукрових заводів, що прямо передбачено в договорах.

Судом встановлено, що у договорі з ТОВ «ЦУКОРАГРОПРОМ» від 28 лишня 2022 року № 4ЦА/0722/12, яким визначено таке:

п. 1.1. «Постачальник (ТОВ «ЦУКОРАГРОПРОМ») зобов`язується в порядку та на умовах, визначених цим Договором, поставити та передати у власність Покупця (ТОВ ТК Клевер) цукор-пісок, а Покупець зобов`язується прийняти Товар та оплатити його вартість;

п. 2.1. «Ціна за одну тону товару включає в себе вартість цукру, упаковки та навантаження»;

п. 7.1. «Поставка Товару здійснюється Постачальником протягом трьох календарних днів від дати отримання 100% попередньої оплати вартості товару».

Враховуючи вказане положення, операції позивача з його покупцями не потребували залучення його особистих трудових ресурсів для навантаження чи пакування цукру або придбання послуг оренди основних засобів (складу чи транспорту). Теж саме стосується транспортування - кінцевий покупець забирає цукор самостійно, або наймає перевізника за власний рахунок. Цукор в цей час перебуває на складі заводу-виробника.

Вказане свідчить, що для здійснення своєї господарської діяльності ТОВ «ТК КЛЕВЕР» немає необхідності в залученні трудових ресурсів для здійснення операцій При цьому, відповідно до штатного розкладу на підприємстві працює три особи - директор, та два менеджери з продажу. Заробітна плата на підприємстві встановлена вище мінімальної. Для підтвердження надаємо накази на прийняття на роботу працівників, штатний розпис та повідомлення про прийняття працівника. (додатки)

Судом також встановлено, що для ведення бухгалтерського та податкового обліку ТОВ «ТК КЛЕВЕР» було укладено договір № 62 від 04 вересня 2019 року з ТОВ «Вібіком». Оплата бухгалтерських послуг здійснювалась відповідно до платіжних доручень № 813 від 04.10.2022, № 781 від 18.08.2022 року, № 849 від. 04. 11.2022 року, № 829 від 17.10.2022 року, № 795 від 06.09.2022 року, № 776 від 29.07.2022 року.

Судом досліджено, що на підтвердження реальності здійснених господарських операцій ТОВ «ТК КЛЕВЕР» було долучено до матеріалів справи відповідні первинні документи, з яких вбачається наступне.

Позивачем було укладено договір купівлі-продажу № 170822/2 від 17 серпня 2022 року з ТОВ «КРАЄВИД», відповідно до якого було придбано цукор білий кристалічний у кількості 22т. відповідно до рахунку на оплату № 318 від 18 серпня 2022 року. Оплата була проведена згідно з платіжним дорученням №782 від 18 серпня 2022 року. Вказаний цукор був проданий на ТОВ «Респект 2020» відповідно до договору поставки №2/10/08 від 10 серпня 2022 року.

Відпуск цукру підтверджує видаткова накладна № 10 від 23 серпня 2022 року. Транспортування здійснювалось Покупцем, на підтвердження цього надаємо товарно-транспортну накладну № P-10 від 23 серпня 2022 року та відомості про вантаж. Оплата за цукор здійснена ТОВ «Респект 2020» в повному обсязі, що підтверджує платіжне доручення № 746 від 22 серпня 2022 року.

В частині навантаження та транспортування судом встановлено, що для відпуску товару кінцевому покупцю ТОВ «ТК КЛЕВЕР» було направлено на адресу ТОВ «КРАЄВИД» заявку на загрузку, в якій зазначено інформацію про перевізника, автомобіль, причіп, водія та кількість товару.

Крім того, судом досліджено, що ТОВ «ТК КЛЕВЕР» уклало договір з ТОВ «РАДЕХІВСЬКИЙ ЦУКОР» № 51/КПЦ-22 від 18 липня 2022 року, відповідно до якого було придбано цукор, на підтвердження надає видаткову накладну № 8136 від 19 вересня 2022 року. Оплата була проведена згідно з платіжним дорученням № 804 від 20 вересня 2022 року. Вказаний цукор був проданий на ПП «МАДЕСА» відповідно до договору поставки № 01/09-1 від 01 вересня 2022 року. Відпуск цукру підтверджується видатковою накладною № 17 від 21.09.2022 року. Транспортування здійснювалось покупцем, на підтвердження цього надано товарно-транспортну накладну № 8136 від 19 вересня 2022 року та відомості про вантаж. Оплата за цукор здійснена ПП «МАДЕСА» в повному обсязі, що підтверджує платіжне доручення № 4038 від 03.10. 2022 року.

В даному випадку для транспортування цукру ПП «МАДЕСА» було залучено ФОП ОСОБА_1 . Для відпуску товару кінцевому покупцю ТОВ «ТК КЛЕВЕР» було направлено на адресу ТОВ «РАДЕХІВСЬКИЙ ЦУКОР» заявку на загрузку, яка містить інформацію про перевізника, автомобіль, причіп, водія та кількість товару.

ТОВ «ТК КЛЕВЕР» було укладено договір з ТОВ «ПРИЗМА-14» №18/07-2 від 18 липня 2022 року. Відповідно до якого було придбано цукор у кількості 22 т., на підтвердження надає видаткову накладну № 933 від 29 лишня 2022 року. Оплата була проведена згідно з платіжними дорученнями № 780 від 19 липня 2022 року та №781 від 20 липня 2022 року. Вказаний цукор був проданий на ТОВ «Карго СВ» відповідно до договору поставки № 01/07-1 від 01 липня 2022 року. Відпуск проданого цукру у кількості 5,7т. здійснювався відповідно до видаткової накладної № 5 від 30 липня 2022 року. Транспортування здійснювалось Покупцем, на підтвердження цього надано товарно-транспортну накладну № P-5 від 30 липня 2022 року та відомості про вантаж. Оплата за цукор ТОВ «Карго СВ» здійснена в повному обсязі відповідно до платіжного доручення № 4647 від 07 липня 2022 року. Для відпуску товару кінцевому покупцю ТОВ «ТК КЛЕВЕР» було направлено на адресу ТОВ «ПРИЗМА-14, заявку на загрузку, яка містить інформацію про перевізника, автомобіль, причіп, водія та кількість товару.

Суд вказує, що з вказаних господарських операцій, що зокрема, підтверджуються первинними документами, підтверджується можливість ТОВ «ТК КЛЕВЕР» надавати послуги в зазначених обсягах.

З наведеного, суд дійшов висновку про те, що господарські операції позивача є реальними, підтвердженими відповідними первинними документами бухгалтерського обліку, відображені відповідно до вимог чинного законодавства в бухгалтерському обліку та є такими, що створюють фактичний рух активів за результатом їх здійснення.

Таким чином, оскаржуване позивачем рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС у м.Києві про відповідність ТОВ "ТК КЛЕВЕР" критеріям ризиковості платника податку від 08.12.2022 №360981 не містить належних обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

З аналізу оскаржуваного рішення вбачається, що у якості юридичної підстави прийняття такого рішення контролюючим органом визначено п.8 критеріїв ризиковості платника податків та в оскаржуваному рішенні зазначено, що, використовуючи бази даних ДПС України, надані пояснення та копії документів, проведено аналіз діяльності ТОВ ТК КЛЕВЕР (41616133) в результаті якого встановлено недостатню кількість трудових ресурсів. Крім того, не надані документи щодо послуг оренди складських приміщень та відсутні супутні (транспортні) послуги.

Разом з тим, жодних належних та допустимих доказів на підтвердження задіяння саме позивача у ризиковості зокрема по п.8 критеріїв ризиковості платника податків відповідачем не надано.

Суд наголошує, що Комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

При цьому право на оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника визначене в нормі пункту 8 Порядку № 1165, за яким у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Право на звернення до суду також передбачене у затвердженій формі рішення (додаток 4 до Порядку №1165), а саме "Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 05.01.2021 року по справі № 640/11321/20.

Імперативними приписами ч. 5 ст. 242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Положеннями Порядку № 1165 передбачено, що за результатами складання та направлення платником податку податкової накладної/розрахунку коригування контролюючий орган здійснює моніторинг платника податку та внаслідок чого може бути прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня (далі Комісія) та прийняття відповідного рішення, в якому зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Віднесення платника податків до ризикових є безумовною підставою для зупинення податкової накладної, складеної таким платником.

Зазначене правило поведінки є імперативним і не допускає можливості прийняття іншого рішення.

На необхідність додержання установленої законодавцем послідовності прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, а саме те, що рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування, вказав Верховний Суд у постанові від 23.06.2022 у справі №640/6130/20.

Разом з цим, Комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації, а суд при вирішенні спорів такої категорії, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, має дослідити і надати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання Комісії та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 30 листопада 2021 року у справі № 340/1098/20, від 19 листопада 2021 року у справі №140/17441/20, від 23.06.2022 у справі № 640/6130/20.

Також законодавцем на Комісію покладено розгляд питання щодо виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, яке можливе у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку (договори та додатки до них, первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські та розрахункові документи тощо).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС і за результатами розгляду яких за встановленою процедурою Комісією приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до встановлених судом обставин та враховуючи обґрунтованість позовних вимог, спірність питання у даній справі полягає у неправомірності рішення регіональної Комісії ГУ ДПС у м.Києві про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку у відповідності до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, прийнятого за результатами розгляду поданих ним інформації та копій документів.

За положеннями додатку 1 до Порядку № 1165, пунктом 6 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість визначено, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Отже, п.6 додатку № 1 Порядку № 1165 імперативно визначено, що підставою для його застосування повинна бути певна податкова інформація.

Суд зазначає, що правовий акт індивідуальної дії - це виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий із метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, який не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків лише чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому (яким) він адресований.

Головною рисою таких актів є їхня конкретність, а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових обов`язків, обумовлених цими актами; при цьому за умов відповідності такого акту нормам чинного законодавства.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в постановах від 23.10.2018 року у справі №822/1817/18, від 21.05.2019 року у справі № 0940/1240/18, від 02.07.2019 року у справі № 140/2160/18.

З огляду на вказане, оскаржуване рішення податкового органу про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Порядку № 1165 в межах спірних правовідносин не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості акту індивідуальної дії, що породжує їх неоднозначне трактування та впливає, в свою чергу, на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Судом встановлено, що ТОВ «ТК «Клевер» було включено до переліку ризикових платників податків рішення комісії ГУ ДПС у м. Києві № 325223 від 14.10.2022, не погоджуючись з вказаним рішенням позивач в адміністративно порядку надав пояснення та копії документів на розгляд зазначеній Комісії, однак контролюючим органом прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості з урахуванням наданих пояснень за № 350776 від 24.11.2022. Надалі позивач в порядку адміністративного порядку подав обгрунтовані пояснення та копії відповідних підтверджуючих документів на розгляд Комісії ГУ ДПС у м. Києві, однак за результатом їх розгляду отримав рішення від 08.12.2022 року № 360981.

В оскаржуваному рішенні від 08.12.2022 року № 360981 відповідач не зазначив суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення.

При цьому, оскаржуване рішення не містить мотивації підстав та причин віднесення підприємства до ризикових платників податків відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платників податку та не містять доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

Отже, передбачений Порядком №1165 обов`язок щодо розшифрування, яка саме податкова інформація стала фактичною підставою для прийняття відповідних рішень, відповідачем у даному випадку виконано не було.

У свою чергу, такий обов`язок контролюючого органу щодо розшифрування податкової інформації, кореспондується з правом платника податку подати перелік документів задля виключення його з переліку ризикових платників податків, яке передбачено п. 6 Порядку № 1165.

Пунктом 6 Порядку № 1165 визначено, що у разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податки за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку вимогам пункту 6 додатка 1, то в такому рішенні зазначається, зокрема, актуальна інформація щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Крім того, відповідачем не надано до суду результатів проведених перевірок поданих платником податку та копій документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації.

Вказане свідчить про недоведеність відповідачем додержання процедури розгляду матеріалів, передбаченої пунктами 44, 46 Порядку № 1165.

Відповідно до вимог ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, на підставі наведеного, суд вважає, що стороною відповідача не доведено існування підстав для застосування до позивача положень пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням підприємства до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у м.Києві про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Додатку № 1 до Порядку № 1165 за №360981 від 08.12.2022 - є невмотивованим, необґрунтованим, непідтвердженим належними доказами, а тому є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

При цьому, положеннями пункту 6 Порядку №1165 закріплено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, скасування у судовому порядку рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є безумовною підставою для виключення комісією регіонального рівня платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

З огляду на викладене, суд вважає, що належним і повним способом захисту порушених прав позивача є зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у м.Києві про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Додатку № 1 до Порядку № 1165 за №360981 від 08.12.2022 - є протиправним та підлягає скасуванню.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 у справі "Чуйкіна проти України" (Chuykina v. Ukraine) зазначив, що процесуальні гарантії, викладені у ст. 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином ст. 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (рішення у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. the United Kingdom). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог п. 1 ст. 6 Конвенції.

Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати "вирішення" спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для п. 1 ст. 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (рішення у справах "Мултіплекс проти Хорватії" (Multiplex v. Croatia) та "Кутіч проти Хорватії" (Kutic v. Croatia).

Частиною 2 ст.2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За таких обставин, зобов`язання відповідача ГУ ДПС у м.Києві виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права товариства. Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд зазначає про таке.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Під час звернення до суду позивачем сплачено судовий збір на загальну суму 2684,00 грн, що підтверджується платіжним документом.

Зважаючи на задоволення позову, згідно із статтею 139 Кодексу адміністративного судочинства України, понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору належить стягнути у розмірі 2684,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача - Головного управління ДПС у м. Києві, протиправним рішенням якого було порушено права позивача.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у місті Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність /невідповідність платника податків на додану вартість критерієм ризиковості платника податку від 8 грудня 2022 року № 360981.

Зобов`язати Головне управління ДПС у місті Києві виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВА КОМПАНІЯ КЛЕВЕР" () з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВА КОМПАНІЯ КЛЕВЕР" (, вул.Сім`ї Хохлових, буд. 8, Шевченківський район, м. Київ, 04119) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у місті Києві (, вул.Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2684,00 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.