Справа № 640/13971/20
Суддя: Григорук О.Б.
Дата ухвалення: 2025-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Івано-Франківський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Григорука О.Б., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці до Державного підприємства "Національна кінематика України" про застосування заходів реагування
ВСТАНОВИВ:
В обґрунтування позовних вимог зазначено про те, що відповідачем, під час його діяльності, не дотримано вимог законодавства та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки, у зв`язку із чим, за результатами планового заходу, позивачем виявлено та зафіксовано ряд порушень, винесено припис і встановлено строк для їх усунення, які відповідачем в установлений строк усунуті не були, з огляду на що, та відповідно до положень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», до відповідача мають бути застосовані судом відповідні заходи реагування.
На виконання Закону України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення", Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 № 399, судові справи передано Івано-Франківському окружному адміністративному суду.
21.03.2025 дана справа надійшла до Івано-Франківського окружного адміністративного суду та здійснено автоматизований розподіл судової справи між суддями.
В матеріалах справи міститься на позовну заяву, в якому, заперечуючи щодо задоволення позовних вимог, представник відповідача зазначив про те, що під час прийняття судового рішення мають бути враховані не лише обставини і підстави, які спонукали позивача, як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення судового рішення. В протилежному випадку, застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей. Втім, застосування заходів реагування у вигляді зупинення виконання робіт є крайнім заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Але, в даному випадку, позивачем належним чином не доведено можливості настання таких наслідків, з урахуванням того, що ГУ Держпраці просить зупинити зазначені ним види робіт, порушення за які передбачена відповідальність на даний момент усунуті, що свідчить про відсутність достатніх правових підстав для задоволення позовних вимог ГУ Держпраці (а.с. 55-60).
Позивачем надіслано до суду додаткові пояснення, в яких зазначено, що до позивача не надходила інформація про усунення порушень зазначених у акті від 23.01.2019 а тому залишається потреба та необхідність про застосування заходів реагування (а.с. 118,119).
Розглянувши матеріали адміністративної справи в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами у відповідності до вимог статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, дослідивши письмові докази, судом встановлено наступне.
З метою проведення перевірки виконання вимог раніше виданого припису від 30.01.2019 №5.1/327/5 ДП «Національна кінематика України», керуючись ст. 39 Закону України «Про охорону праці», ст. ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положенням про Головне управління Держпраці у Київській області, затверджене наказом Державної служби України з питань праці від 03.08.2018 № 84, враховуючи лист-роз`яснення Держпраці від 22.05.2017 №5795/3/7.1-ДП-17 виданий наказ від 25.05.2019 № 1389 та направлення від 25.05.2020 № 5.1/46, згідно яких посадовими особами Головного управління Держпраці у Київській області було проведено планову перевірку дотримання законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці безпеки на ДП «Національна кінематика України».
За результатом проведеної перевірки було складено акт перевірки суб`єкта господарювання (виробничого об`єкта) від 09.06.2020 № 5.1/2376/39 згідно якого перевіркою було встановлено, що відповідачем порушено нормативно-правові акти з охорони праці, а саме:.
1. Роботодавцем не одержано дозвіл Держпраці на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки - устаткування напругою понад 1000В, а саме: ТП-2332 (двох силових трансформаторів та комірок 10кВт). Порушено п. 8 додатку 3 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 № 1107;
2. Керівник підприємства не забезпечив утримання, експлуатацію і обслуговування електроустановок відповідно до вимог чинних нормативних документів, а саме: не забезпечив проведення профілактичних випробувань та вимірювань електроустановок, а саме: ТП-2332 (двох силових трансформаторів та комірок 10кВт), електрообладнання та електромережі 0,4 кВ, згідно з правилами і нормами Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів, затверджених наказом Міненерговугілля України від 13.02.2012 №91. Порушено п. 1.3.1 НПАОП 40.1-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів»;
3. На підприємстві не проведено опосвідчення стану безпеки електроустановок, що належать підприємству. Порушено п. 8.1-8.4, п.8.6 НПАОП 40.1.-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів»;
4. На підприємстві не передбачені відрахування на охорону праці не менше 0,5 відсотка від фонду оплати праці за попередній рік. Порушено ч. 3 ст. 19 Закону України «Про охорону праці»;
5. Працівники підприємства (Овчинников А.Г. та ОСОБА_2 ), що займають посаду електромонтерів та виконують роботи в електроустановках понад 1000 В (згідно посадових обов`язків) не пройшли навчання і перевірку знань відповідних нормативно-правових актів з охорони праці та не допущені до роботи в електроустановках вище 1000В. Порушено п. 4.1 НПАОП 0.00-4.12-05 «Типове положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці»;
6. В приміщеннях РУ-0.4 кВ ТП-2332 зберігаються матеріали, що не належать до даної електроустановки. Порушено п. 2.2.20 НПАОП 40.1.-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів»;
7. Журнал обліку робіт за нарядами і розпорядженнями ведеться з порушеннями: при реєстрації робіт за нарядами заповнюються всі графи журналу. Порушено п. 3.3.12 НПАОП 40.1.-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів»;
8. Не встановлено письмовим розпорядженням особи, відповідальної за електрогосподарство система нумерації нарядів, порядок їх реєстрації та зберігання. Порушено п. 3.3.10 НПАОП 40.1.-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів»;
9. На підприємстві відсутній затверджений керівником список працівників, які мають право видачі нарядів, розпоряджень, керівників робіт, до пускачів. Порушено п. 3.2.1, п. 3.2.9 НПАОП 40.1.-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів»;
10. На підприємстві використовуються не випробувані у встановленому порядку та строки засоби захисту від ураження електричним струмом (інструмент з ізолювальним руків`ям). Порушено п. 1.1.4 НПАОП 40.1.-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів»;
11. Керівником підприємства не в повному обсязі забезпечено комплектування працівників та електроустановок випробовуваними засобами захисту відповідно до норм комплектування. Порушено п.4.2.4, п.4.2.5, п. 4.2.9 НПАОП 40.1.-1.07-01 «Правила експлуатації електрозахисних засобів»;
12. Однолінійні схеми електроустановок не переглянуті у терміни відповідно до вимог п. 3.4 розділу IV ПТЕЕС. Порушено п. 8.7.3 НПАОП 40.1.-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів»;
13. На підприємстві відсутній погоджений з ГУ Держпраці список працівників, які мають право на проведення оперативних переговорів з електропостачальною організацією. Порушено п. 2.2.11 НПАОП 40.1.-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів»;
14. Відсутній встановлений особою, відповідальною за електрогосподарство і затверджений керівником підприємства список адміністративно-технічних працівників, яким дозволяється одноосібний огляд електроустановок установок. Порушено п. 2.2.13 НПАОП 40.1.-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів»;
15. Посадові особи та інші працівники, безпосередньо зайняті на роботах, зазначених у переліку робіт з підвищеною небезпекою, де є потреба у професійному доборі, не пройшли спеціальне навчання і перевірку знань з відповідних нормативно-правових актів з охорони праці. Порушено п. 4.1 НПАОП 0.00-4.12-05 «Типове положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці»;
16. На підприємстві не проводиться 1 раз на 3 місяці повторні інструктажі для працівників, що виконують роботи підвищеної небезпеки. Порушено п. 6.5 НПАОП 0.00-4.12-05 «Типове положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці»;
17. Роботодавець не забезпечив функціонування системи охорони праці, а саме: не організував проведення аудиту охорони праці. Порушено п. 3.12 НПАОП 0.00-4.35-04 «Типове положення про службу охорони праці».
Дані порушення зафіксовані в розділі V Акта перевірки від 09.06.2020 №5.1/2376/39.
Виявлення наведених порушень вимог законодавства у сфері охорони праці та промислової безпеки, зафіксованих в акті перевірки та їх неусунення відповідачем, стали підставою для звернення позивача із цим позовом до суду.
При вирішенні спору, суд виходить з наступного.
Для вирішення спірних правовідносин, суд застосовує, зокрема, норми Конституції України, Законів України «Про охорону праці» від 14.10.1992 № 2694-XII (далі - Закон № 2694-XII), «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V), у відповідних редакціях, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин.
Відповідно до ч. 2 ст. 6 та ч. 2 ст. 19 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров`я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці, регулює за участю відповідних органів державної влади відносини між роботодавцем і працівником з питань безпеки, гігієни праці та виробничого середовища і встановлює єдиний порядок організації охорони праці в Україні визначає Закон № 2694-XIІ.
Відповідно до ст. 13 Закону № 2694-XIІ роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.
За приписами ст. 18 Закону № 2694-XIІ працівники під час прийняття на роботу і в процесі роботи повинні проходити за рахунок роботодавця інструктаж, навчання з питань охорони праці, з надання першої медичної допомоги потерпілим від нещасних випадків і правил поведінки у разі виникнення аварії.
Працівники, зайняті на роботах з підвищеною небезпекою або там, де є потреба у професійному доборі, повинні щороку проходити за рахунок роботодавця спеціальне навчання і перевірку знань відповідних нормативно-правових актів з охорони праці.
Посадові особи, діяльність яких пов`язана з організацією безпечного ведення робіт, під час прийняття на роботу і періодично, один раз на три роки, проходять навчання, а також перевірку знань з питань охорони праці за участю профспілок.
Не допускаються до роботи працівники, у тому числі посадові особи, які не пройшли навчання, інструктаж і перевірку знань з охорони праці.
Відповідно до ст. 21 Закону № 2694-XIІ виробничі будівлі, споруди, машини, механізми, устаткування, транспортні засоби, що вводяться в дію після будівництва (виготовлення) або реконструкції, капітального ремонту тощо, та технологічні процеси повинні відповідати вимогам нормативно-правових актів з охорони праці.
Роботодавець повинен одержати дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки (далі - дозвіл). Одержання дозволу не вимагається у разі експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, яке прийнято в експлуатацію з видачею відповідного сертифіката або щодо якого зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації, а також у разі реєстрації машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.
Набуття права на виконання робіт підвищеної небезпеки та експлуатації (застосування) машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки може здійснюватися на підставі декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з охорони праці. Переліки видів робіт, машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки, виконання або експлуатація (застосування) яких може здійснюватися на підставі такої декларації, встановлюються Кабінетом Міністрів України.
За приписам ст. 38 Закону № 2694-XIІ державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснюють, зокрема, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.
Разом із тим, правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон № 877-V.
Відповідно до положень ч. ч. 1, 4, 5 ст. 4 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Управління Держпраці відповідно до покладених на неї завдань, окрім іншого, здійснює державний контроль за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.
Таким чином, позивач наділений відповідними повноваженнями щодо здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням законодавства у сферах охорони праці та промислової безпеки.
Згідно зі ст. 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
У разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису, розпорядження, рішення, іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб`єкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються.
Статтею 12 Закону № 877-V закріплено, що невиконання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виявлених під час здійснення заходу державного нагляду (контролю), тягне за собою застосування до суб`єкта господарювання штрафних санкцій у порядку, встановленому законом.
Разом з тим, за загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.
Головним управлінням було проведено позапланову перевірку відповідно до наказу від 25.05.2019 № 1389 та направлення від 25.05.2020 № 5.1/46 щодо виконання раніше виданих розпорядчих документів, та за результатом проведеної перевірки було встановлено, що відповідачем порушено нормативно-правові акти з охорони праці та складено акт від 09.06.2020 №5.1/2376/39.
Суд зазначає, що позивачем у позовній заяві не зазначено, які із встановлених порушень безумовно створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей. Водночас, виходячи із змісту позовних вимог, а саме позивач просить застосувати до відповідача заходи реагування у сфері державного нагляду у вигляді зупинки робіт та заборонити експлуатацію ТП-2332 та електрообладнання 0,4 кВ шляхом відключення на межі балансової належності з електропередавальною організацією, заборонити обслуговування та виконання робіт в діючих електроустановках працівникам: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , позивачем до порушень, які дійсно могли б створити реальну загрозу життю та здоров`ю людей віднесено пункти 1-3 та 5, 10-12 встановлених у акті порушень.
Заперечуючи щодо задоволення позовних вимог, представник відповідача наголошує на тому, що всі встановлені порушення, які створювали реальну загрозу життю та здоров`ю людей з встановлених позивачем порушень були усунуті підприємством.
Так зокрема, щодо п. 1 порушення, в якому вказано, що роботодавцем не одержано дозвіл Держпраці на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки - ТП-2332 (двох силових трансформаторів та комірок 10кВт). Порушено п. 8 додатку 3 Порядку № 1107 (із змінами), вищевказаний обов`язок був закріплений у додатку 3 Порядку № 1107. Суд зазначає, що додаток 3 Порядку було виключено на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 03.02.2021 № 77. На підтвердження дотримання вимог законодавства представником відповідача долучено до матеріалів справи копію Декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці від 11.09.2020, що свідчить про усунення порушень та виконання вимог законодавства щодо експлуатації устаткування підвищеної небезпеки (а.с.61-65).
Судом встановлено, що відповідачем для підтвердження усунення порушень встановлених п. 2 та п.3 акту перевірки надано копію Договору №155/20 на технічне обслуговування електрообладнання понад 1000 В від 02.07.2020 та Перелік робіт, що проводяться при технічному обслуговуванні, а також Акт освідчення стану безпеки електроустановок споживачів від 19.08.2020 (а.с. 66-72).
Крім цього, представником відповідача у відзиві на позов зазначено, що працівник підприємства, який станом на час подання відзиву, призначений відповідальним працівником за виконання робіт в електроустановках понад 1000В ОСОБА_1 має усі необхідні дозволи на виконання таких робіт та надано відповідні письмові докази (а.с. 73-77).
Щодо порушень зазначених в акті перевірки, а саме пунктів 10-12 відповідачем зазначено, що на підприємстві використовуються виключно ті інструменти та засоби захисту від ураження електричним струмом, які випробувані у встановленому порядку та строки , а керівником підприємства в повному обсязі забезпечено комплектування працівників та електроустановок відповідно до норм комплектування. Також підприємством здійснено перегляд однолінійних схем електроустановок відповідно до вимог п. 3.4 розділу IV ПТЕЕС та надано відповідні докази (а.с. 84-86).
Крім цього відповідачем надано докази усунення інших порушень, зафіксованих в акті перевірки, водночас позивачем не обумовлено та не доведено що такі порушення безумовно створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей та є підставою для застосування заходів реагування (а.с. 78-83, 81-99).
Суд наголошує на тому, що під час прийняття рішення про застосування заходів реагування, мають бути враховані не лише обставини і підстави, які спонукали позивача, як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення судового рішення, адже таким чином застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.
З урахуванням встановлених обставин та досліджених матеріалів, що надані до справи, суд вважає, що, в даному випадку, позивачем не доведено можливості настання таких наслідків, з урахуванням того, що ГУ Держпраці просить зупинити зазначені ним види робіт, посилається на порушення тієї частини нормативних актів які були вилучені та змінені, а ті порушення за які передбачена відповідальність на даний момент вже були відповідачем усунуті, що вказує на відсутність достатніх правових підстав для задоволення позовних вимог.
При цьому, суд зазначає, що ураховуючи те, що Держпраці є спеціальним органом, який здійснює контроль за додержанням суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері охорони праці та промислової безпеки, а належним доказом усунення зафіксованих в акті перевірки порушень є результати повторної перевірки (позапланової перевірки за заявою суб`єкта господарювання), однак, на спростування висновків акта перевірки та наявності порушень, відповідачем було надано суду відповідні документальні підтвердження, на що позивач у поясненнях лише загально вказав, що наразі порушення існують та не усунуті, проте без надання суду жодного аналізу наданих відповідачем документів.
Виходячи з наведеного в сукупності, суд вважає необґрунтованими доводи позивача про наявність правових підстав для застосування до відповідача заходів реагування.
У той же час, поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям.
У підсумку, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають задоволенню, оскільки позивачем під час розгляду даного спору, зокрема після надходження до Івано-Франківського окружного адміністративного суду, не було спростовано наданих відповідачем пояснень по суті порушень, які підтверджуються документально, так і не обґрунтовано наявності станом на час вирішення спору існування тих порушень, які реально створюються загрозу життю/здоров`ю людей та є підставою для застосування заходів реагування у вигляді зупинки роботи/експлуатації машин/устаткування чи робіт на підприємстві, які використовуються для ведення господарської діяльності.
Відповідно до норм ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 КАС України, передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
За наслідком розгляду даного спору, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки доводи позовної заяви не знайшли свого підтвердження під час розгляду спору.
Судові витрати розподілу не підлягають.
На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ВИРІШИВ:
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Григорук О.Б.