Справа № 400/2996/25
Суддя: Федусик А.Г.
Дата ухвалення: 2025-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 вересня 2025 р.м. ОдесаСправа № 400/2996/25

Перша інстанція: суддя Малих О.В.,

повний текст судового рішення

складено 19.05.2025, м. Миколаїв

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Федусика А.Г.,

суддів: Семенюка Г.В., Шляхтицького О.І.,

при секретарі Пальоній І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Одесі апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 19 травня 2025 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства АБМ Проектні роботи до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про скасування постанови та припису, -

В С Т А Н О В И В:

У березні 2025 року Приватне підприємство АБМ Проектні роботи (далі ПП) звернулося до суду з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради (далі УДАБК) в якому просило:

- скасувати постанову від 13.03.2025 року №3/27/22.02-13 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності у сумі 272520,00 грн;

- скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради №4/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 06.03.2025 року.

В обґрунтування вказаних позовних вимог зазначено, що відповідачем порушено порядок проведення перевірки. Зокрема, посвідчення (направлення) на перевірку не було направлено позивачу, а розміщення на паркані будинку, у доступному для огляду місці, не передбачено жодним чинним нормативно- правовим актом України. Також, посвідчення (направлення) на проведення перевірки не відповідає вимогам чинного законодавства України.

Крім того, наказ о проведенні перевірки суперечить приписам абз.2 п.1 Порядку №553, оскільки при його складанні не забезпечено дотримання вимог частини першої ст.7 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. Наказ не містить найменування суб`єкта господарювання.

Відповідачем перевірка проведена не на об`єкті будівництва, як зазначено у наказі та у направленні, а за його межами. За наслідками проведеної перевірки складено один акт на двох: на замовника будівництва та на позивача.

Скаржник також вказує, що виготовлена ним проектна документація жодним чином не порушує приписи чинного законодавства України, вважає оскаржувану постанову а також припис протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 19 травня 2025 року позовні вимоги ПП задоволено.

Визнано протиправною та скасовано постанову УДАБК від 13.03.2025 року №3/27/22.02-13 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності у сумі 272520,00 грн.

Визнано протиправною та скасовано припис УДАБК від 06.03.2025 року №4/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань УДАБК на користь ПП судові витрати у сумі 7115,80 грн..

Не погоджуючись з даним рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим апелянт просив його скасувати та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову.

Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для її задоволення з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що з 21.02.2025 року по 06.03.2025 року посадовими особами УДАБК, на підставі наказу від 14.02.2025 року №30/1 та направлення на перевірку від 14.02.2025 року №6, проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктами містобудування законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 (далі об`єкт будівництва).

За результатами проведення перевірки складено акт від 06.03.2025 року №7/2025, в якому, серед іншого, заначено, що відповідно до Поверхового плану 1 поверх за літ. 6-2 на об`єкт будівництва, згідно листа КП «ММБТІ» від 24.02.2025 року №10770/40.01/25-2, приміщення II та IV розташовані один над одним, мають спільні стіни та ширину, яка становить 1,5м.

Згідно технічного паспорту КП «ММБТІ», приміщення IV є сходовою клітиною, тобто місцем загального користування.

Відповідно до проектної документації ПП, а саме плану кладки на позначки - 3,900 арк.3, стадія РП, 039-2019-АБ та Плану на отм. + 3.900 (арк. 6 проекту) ширина тої самої сходової клітини (місця загального користування) вже становить 1,2 м.

Також, влаштування перегородок передбачено п.5.2 розділу проектної документації Архітектурні рішення та Пояснювальною запискою 0039-2019-ОПЗ.

Тобто, проектом передбачено влаштування стіни з газобетону орієнтовною площею 12,4 кв. м. (згідно Плану кладки на позначки - 3,900 арк.3 проекту) та Плану на отм. V 3.900 (арк. 6, проекту).

Таким чином, проектною документацією передбачено проектування з захопленням місць загального користування (сходова клітина літ.6-2), за рахунок влаштування стіни з газобетону орієнтовно 12,4 кв. м., що призвело до звуження сходової клітини на 0,3 м.

06.03.2025 року УДАБК складено приписи:

- про зупинення підготовчих та будівельних робіт №4/1, яким встановлено усунути порушення містобудівного законодавства України шляхом розроблення та передачі проектній організації ПП завдання на проектування щодо коригування проектної документації, зокрема, в частині зміни проектних рішень стосовно забудови місць загального користування на об`єкті будівництва. Термін для повідомлення УДАБК про виконання припису до 06.04.2025 року;

- про зупинення підготовчих та будівельних робіт №4/2, яким встановлено усунути порушення містобудівного законодавства України шляхом внесення змін до проектної документації на будівництво об`єкта за адресою: АДРЕСА_1 , забезпечивши її відповідність містобудівній документації, вихідним даним на проектування, будівельним нормам, нормативно-правовим актам з охорони праці, державним стандартам і правилам. Зокрема, необхідно змінити проектні рішення, що передбачають забудову місць загального користування. Термін для повідомлення УДАБК про виконання припису до 06.04.2025 року;

- про зупинення підготовчих та будівельних робіт №4, яким встановлено негайно зупинити виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва до приведення проектної документації у відповідність до вимог чинного законодавства України, що дозволить виконувати будівельні роботи належним чином та відповідно до встановлених норм. Термін для повідомлення УДАБК про виконання припису до 13.03.2025 року.

06.03.2025 року УДАБК складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та призначено розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності на 13.03.2025 року о 11:00 год у приміщенні УДАБК.

13.03.2025 року, за результатами розгляду справи встановлено, що позивач порушив п.1 ст.31 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, Порядок розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 року №45, п.4.1. ДБН А.2.2-3:2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво.

ПП визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого ч.1 ст.2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.10.1994 року № 208/94-ВР (далі Закон №208/94-ВР).

13.03.2025 року УДАБК винесено постанову №3/27/22.02-13 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою на позивача накладено штраф у розмірі 272520,00 грн.

Не погоджуючись з приписом відповідача та рішенням про накладення штрафу, позивач звернувся до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що перевірка проведена відповідачем у встановленому законом порядку, а виготовлена ПП проектна документація не порушує приписів вимог чинного законодавства України.

Колегія суддів частково не погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції і вважає їх такими, що частково не відповідають вимогам статей 2, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 78 КАС України, з огляду на таке.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності від 17.02.2011 року №3038-VI (далі Закон №3038), державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (далі Порядок №553).

Згідно із п.2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до п.5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Приписами п.7 Порядку №553 встановлено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду ДІАМ про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів щодо проведення перевірки, складена на підставі ухвали слідчого судді.

Пунктом 9 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.

У відповідності до п.12 Порядку №553, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

Згідно п.13 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

У відповідності до п.14 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Отже, аналізуючи наведені вище приписи законодавства, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що містобудівне законодавство не передбачає обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо попереджати суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу.

Від суб`єкта владних повноважень відповідно до вимог законодавства вимагається лише пред`явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед проведенням такої перевірки.

Вказане також узгоджується і з обставинами, визначеними пунктом 7 Порядку №533, що слугують підставами для проведення позапланової перевірки, як відповідного способу виявлення або підтвердження факту порушення суб`єктом містобудування норм чинного законодавства.

З матеріалів справи вбачається, що позапланова перевірка проводилась УДАБК на підставі звернення ОСОБА_1 від 08.11.2024 року №22355/22.01-13/7/24 та доповнення до звернення від 21.11.2024 року №23544/22.01-13/7/24 про порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно п.7-1 Порядку №553, звернення ОСОБА_1 було розглянуто на засіданні комісії управління щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності.

З урахуванням обмежень, встановлених Постановою КМУ від 13.03.2022 року №303 Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану, управління листом від 09.12.2024 №23236/22.01-15/22/7/24 звернулось до Міністерства розвитку громад та територій України щодо погодження проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресами: АДРЕСА_1 .

На підставі наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 06.02.2025 року №170 Про погодження здійснення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 , управління видало наказ від 14.02.2025 року №30/1, у відповідності до якого вирішено провести позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 .

УДАБК видало направлення для проведення позапланового заходу від 14.02.2025 року №6, строком дії з 21.02.2025 року по 06.03.2025 року.

Позапланова перевірка проводилась стосовно замовника будівництва ОСОБА_2 та проектної організації ПП АБМ Проектні роботи.

На виконання приписів п.12 Порядку №553, інформація про проведення позапланової перевірки була розміщена на сторінці управління на офіційному сайті Миколаївської міської ради за посиланням: https://mkrada.gov.ua/content/napravlennya-na- provedennya-pozaplanovoi-perevirki.html.

Лист про здійснення позапланової перевірки від 14.02.2025 року №3883/22.01-13/22/7/25 був надісланий рекомендованою поштовою на адресу ПП.

У рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення вказано, що лист вручений за довіреністю 18.02.2025 року, прізвище отримувача Антонів.

Крім того, ОСОБА_3 (за актуальним даними з ЄДРПОУ підписант ПП) була проінформована про здійснення позапланової перевірки засобами телефонного зв`язку, що підтверджується матеріалами відео фіксації.

На виконання п.9 Порядку №553 під час здійснення позапланової перевірки проводилось фіксування з використанням фото та відеотехніки, а саме: пристроєм Tecsar BDC-53-02 інв. №11138045.

21.02.2025 року о 09:00 год під час виходу на об`єкт будівництва представники замовника та проектувальника були відсутні.

Таким чином, всупереч доводам позивача, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що перевірку було призначено з додержанням норм чинного законодавства, а представника позивача було повідомлено про проведення перевірки, навіть за відсутності такого обов`язку УДАБК.

При цьому, вказані висновки суду першої інстанції щодо законності призначення та дотримання процедури проведення спірної перевірки позивачем фактично оскаржені в апеляційному порядку не були.

Водночас, розглядаючи даний справу в межах спірних правовідносин, суд першої інстанції зазначив, що відповідно до Обмірного плану та Плану на позначці +0,000 за адресою: АДРЕСА_1 (другий поверх), ширина кімнати, що прилягає до сходів, як до реконструкції, так і після реконструкції залишилась незмінною 4810 мм.

При цьому, збільшення корисної площі квартири на 0,8 кв.м відбулося за рахунок демонтажу внутрішніх перегородок, що відображено на Обмірному плані.

Відтак, суд першої інстанції дійшов висновку про відповідність проектної документації ПП вимогам чинного законодавства та про незаконність оскарженої постанови УДАБК.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду у вказаній частині та вважає за необхідне зазначити про наступне.

Як вже було зазначено вище, УДАБК в ході перевірки було встановлено, що проектною документацією ПП на будівництво об`єкта за адресою: АДРЕСА_1 , передбачено проектування з захопленням місць загального користування (сходова клітина літ.6-2), за рахунок влаштування стіни з газобетону орієнтовно 12,4 кв. м., що призвело до звуження сходової клітини на 0,3 м.

Так, з матеріалів справи вбачається, що згідно з технічним паспортом, складеним КП ММБТІ, ширина сходової клітини - місця загального користування на другому поверсі будинку АДРЕСА_2 - становить 1,5 м.

Водночас, відповідно до «Плану кладки на позначці -3,900» (арк.3, проекту) та «Плану на відмітці +3,900» (арк.6, проекту), ширина тієї ж сходової клітини зменшена до 1,2 м.

Таким чином, при співставленні робочого проекту розробленого ПП на об`єкт «Реконструкція квартири АДРЕСА_3 , а також технічного паспорту, виданого КП ММБТІ на відповідний об`єкт, матеріалами справи підтверджено, що площа сходової клітини спільного майна співвласників - зменшена на 1,2 кв.м..

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на звіт №019/19-ТЗ з детального обстеження і оцінки дійсного технічного стану основних конструктивних елементів будівлі та визначення можливості проведення реконструкції житлових квартир АДРЕСА_4 та АДРЕСА_5 за вказаною адресою, складеного ТОВ Богард.

Згідно звіту технічний стан будівлі віднесений до 3 категорії не придатний до нормальної експлуатації. Для подальшої безпечної експлуатації житлових квартир АДРЕСА_4 та АДРЕСА_5 необхідно провести технічний стан конструкцій, що мають категорію 3 (непридатний до нормальної експлуатації) до категорії 2 (нормальний). Відповідно звіту, рекомендовано розробити проект реконструкції (капітального ремонту) будівлі (а.с.193-229 т.1).

Надалі, як зазначено позивачем, власником квартири АДРЕСА_5 ОСОБА_2 (замовником) укладено з позивачем (виконувачем) договір б/н від 20.10.2019 року на розробку проектно-кошторисної документації та розроблено проектну документацію з Реконструкції квартири АДРЕСА_5 .

Разом з цим, колегія суддів наголошує, що наведена вище обставина не надає право проектувальнику (ПП) розробляти проектну документацію на спірний об`єкт з порушенням норм містобудівного законодавства, шляхом захоплення місць загального користування, зокрема сходової клітини.

Так, відповідно до частини другої статті 382 ЦК України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

За вимогами частин першої, другої статті 369 ЦК України співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Розпоряджання майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом. Згода співвласників на вчинення правочину щодо розпорядження спільним майном, який підлягає нотаріальному посвідченню та (або) державній реєстрації, має бути висловлена письмово і нотаріально посвідчена.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» допоміжними приміщеннями багатоквартирного будинку є приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування мешканців будинку (сходові клітини, вестибюлі, перехідні шлюзи, позаквартирні коридори, колясочні, кладові, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші технічні приміщення).

Приписами статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» встановлено, що рішення щодо реконструкції або зміни функціонального призначення спільного майна можуть прийматися виключно зборами співвласників.

Відповідно до частини другої статті 383 ЦК України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.

Системний аналіз наведених правових норм свідчить про те, що відсутність належного погодження з боку інших співвласників свідчить про порушення вимог чинного законодавства, зокрема Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» та статей 319, 382, 383 Цивільного кодексу України.

Така позиція була неодноразово висловлена Верховним Судом та підтримана Великою Палатою Верховного Суду, зокрема у справі №461/9578/15-ц.

Як вбачається з матеріалів справи, у заяві ОСОБА_4 від 05.08.2025 вх. №21014/22.01-13/7/25, яка направлена на адресу відповідача, зазначено, що жодної усної чи письмової згоди на використання місць загального користування замовнику будівництва ОСОБА_5 заявницею не надавалось (а.с 190 т.2).

Наведена обставина позивачем не спростована.

Відповідно до ст.26 Закону України «Про архітектурну діяльність» відповідальність за відповідність проектної документації вимогам законодавства, будівельних норм та вихідним даним покладається на проектну організацію, головного архітектора та головного інженера проекту.

Проектна документація має юридичну силу та створює правові наслідки лише у разі її відповідності всім передбаченим законодавством вимогам.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 02.12.2021 року у справі №826/15342/18.

Замовник, проектувальник та автор проекту зобов`язані забезпечити добросовісне виконання своїх обов`язків, включно з дотриманням будівельних норм, стандартів та вимог вихідних даних на проектування.

У разі виявлення контролюючими органами порушень проектувальник і замовник можуть бути притягнуті до відповідальності за порушення у сфері містобудівної діяльності (постанови Верховного Суду від 27.01.2020 по справі № 809/772/16, від 02.04.2020 по справі № 809/998/16 та від 28.04.2020 по справі № 808/3616/16).

Таким чином, наведені вище приписи вимоги чинного законодавства дають підстави апеляційному суду дійти висновку, що проектна організація зобов`язана розробляти документацію, що забезпечує правомірність проведення будівельних робіт, відповідність вимогам чинного законодавства, безпечність об`єкта, а також в ході своєї діяльності не допускати порушення прав третіх осіб.

Отже, приймаючи до уваги все вищезазначене, колегія суддів вважає, що позивачем розроблено проектну документацію на будівництво об`єкта за адресою: АДРЕСА_6 з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, а тому суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відсутність вини ПП у вчиненні правопорушенні, передбаченого ч.1 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

З огляду на зазначене, колегія суддів доходить висновку, що при розгляді справи судом першої інстанції неправильно надана оцінка фактичним обставинам справи та допущено порушення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, тому оскаржуване рішення підлягає скасуванню, з ухваленням нового судового рішення про задоволення позову.

Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради задовольнити.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 19 травня 2025 року - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог Приватного підприємства АБМ Проектні роботи відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Повний текст судового рішення складено 26.09.2025 року.

Суддя-доповідач А.Г. Федусик
Судді Г.В. Семенюк О.І. Шляхтицький