Справа № 639/2182/25
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2025-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

25 вересня 2025 р.Справа № 639/2182/25

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Макаренко Я.М. , Жигилія С.П. ,

за участю секретаря судового засідання Афанасьєвої К.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Новобаварського районного суду міста Харкова від 12.05.2025 у справі № 639/2182/25

за позовом ОСОБА_1

до ІНФОРМАЦІЯ_1

про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 (далі по тексту ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Новобаварського районного суду м. Харкова з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі по тексту ІНФОРМАЦІЯ_3 , відповідач), в якому просив суд:

- визнати незаконною та скасувати постанову № 400 від 25 листопада 2024 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17 000,00 грн;

- стягнути з ІНФОРМАЦІЯ_1 за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 618 грн 50 коп.

Рішенням Новобаварського районного суду міста Харкова від 12.05.2025 по справі № 639/2182/25 у задоволенні позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - відмовлено.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 26.06.2025 по справі № 639/2182/25 апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задоволено.

Рішення Новобаварського районного суду міста Харкова від 12.05.2025 по справі № 639/2182/25 - скасовано.

Прийнято нову постанову, якою позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - задоволено.

Визнано протиправною та скасовано постанову № 400 від 25 листопада 2024 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17 000,00 грн.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП закрито.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) понесені судові витрати зі сплати судового збору за подання позову та апеляційної скарги в загальній сумі 1331,92 (одна тисяча триста тридцять одна) грн, 92 коп.

Позивач звернувся до Другого апеляційного адміністративного суду із заявою про поворот виконання судового рішення, в якій просив суд апеляційної інстанції здійснити поворот виконання скасованого рішення суду шляхом стягнення з ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь позивача грошових коштів у розмірі 37 703,00 грн, що були списані з рахунків ОСОБА_1 за постановою № 400 від 25.11.2024.

В обґрунтування вимог вказаної заяви стверджував, що оскільки рішення суду першої інстанції, яке у подальшому було скасовано судом апеляційної інстанції, є фактично виконаним шляхом списання з рахунків позивача штрафу у сумі 34000 грн, 3400 грн - виконавчого збору та 303 грн - витрат виконавчого провадження, наявні підстави для здійснення повороту виконання такого рішення.

Відповідач правом подання заперечень на заяву про поворот виконання судового рішення не скористався.

Сторони в судове засідання не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином шляхом надсилання повісток.

Від позивача надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до частини 3 статті 268 та частини 2 статті 313 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у суді апеляційної інстанції.

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, заслухавши суддю доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами та дослідивши вимоги заяви про поворот виконання рішення суду вважає, що заява ОСОБА_1 задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Частиною 2 статті 372 КАС України передбачено, що судове рішення, яке набрало законної сили або яке належить виконати негайно, є підставою для його виконання.

Відповідно до положень статті 380 КАС України, суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він:

1) закриває провадження у справі;

2) залишає позов без розгляду;

3) відмовляє в позові повністю;

4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо при новому розгляді справи він:

1) закриває провадження у справі;

2) залишає позов без розгляду;

3) відмовляє в позові повністю;

4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Суд вирішує питання про поворот виконання, якщо за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами він:

1) закриває провадження у справі;

2) залишає позов без розгляду;

3) відмовляє в позові повністю;

4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.

До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним виконавцем.

За подання заяви про поворот виконання судовий збір не сплачується.

Якщо питання про поворот виконання судового рішення не було вирішене згідно із частинами першою - третьою цієї статті, заява відповідача про поворот виконання розглядається адміністративним судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи за результатами перегляду рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Суд розглядає заяву про поворот виконання, подану відповідно до частин сьомої та восьмої цієї статті, у двадцятиденний строк з дня надходження заяви у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника і постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Приписи зазначеної процесуальної норми мають мету усунення наслідків скасованого рішення суду. Такий інститут спрямований на створення дієвих та ефективних гарантій дотримання прав та законних інтересів добросовісного боржника в разі виконання визнаного згодом судового рішення, як помилковим.

Однією з підстав для здійснення повороту виконання судового рішення є скасування судом апеляційної інстанції рішення суду першої інстанції та ухвалення постанови про відмову у задоволенні позову. При цьому, питання про поворот виконання судового рішення може вирішуватись судом першої інстанції за заявою сторони у справі, яка подається не пізніше одного року з дня ухвалення відповідного рішення.

Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду У постанові від 04.09.2019 у справі №569/15646/16-ц поворот виконання рішення - це процесуальна гарантія захисту майнових прав учасників справи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Тому суди на забезпечення такої гарантії відновлення прав учасників процесу, як поворот виконання рішення мають задовольняти відповідні заяви та повертати відповідачеві стягнуті кошти за скасованим судовим рішенням, у разі відсутності обмежень, установлених законом.

Визначальним під час розгляду заяви про поворот виконання судового рішення є з`ясування порушення скасованим судовим рішенням права сторін, чи виконано рішення суду, що призвело до порушення прав, які потребують відновлення у судовому порядку. При повороті виконання рішення вчиняються дії, які покликані повернути стан речей до виконання рішення суду.

Таким чином, з наведених правових норм випливає, що за допомогою інституту повороту виконання судового рішення, яке було скасоване або змінене, зокрема, у такий спосіб, що стягувач повинен повернути боржнику те, що він отримав за таким судовим рішенням.

Отже, інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

При цьому, передумовою для можливості застосування повороту виконання судових рішень, є одержання позивачем майна/коштів внаслідок застосування процедури виконання судового рішення, а виконане рішення суду скасовано судом апеляційної чи касаційної інстанції чи змінено із задоволенням позовних вимог в меншому розмірі.

Водночас, правила статті 380 КАС України не застосовуються при поверненні коштів, стягнутих на виконання рішень/постанов суб`єктів владних повноважень в порядку Закону України «Про виконавче провадження» за відсутності рішення суду.

Колегією суддів встановлено, що в межах виконавчого провадження № 77642901, з виконання виконавчого листа (постанови № 400 від 25.11.2024), виданого ІНФОРМАЦІЯ_4 , з рахунку ОСОБА_1 стягнуто грошові кошти.

При цьому, виконавче провадження № 77642901 відкрито органами державної виконавчої служби 27.03.2025 на підставі постанови відповідача, як суб`єкта владних повноважень, а не виконавчого листа, виданого судом першої інстанції, а саме списання грошових коштів у розмірі 37 703,00 грн з рахунків ОСОБА_1 відбувалося 07.04.2025, 08.04.2025 та 11.04.2025 відповідно, тобто, як до ухвалення постанови апеляційного суду від 26.06.2025, так і рішення суду першої інстанції від 12.05.2025, яке скасовано Другим апеляційним адміністративним судом.

Наведене, у свою чергу, свідчить про те, що стягнення з позивача спірної суми грошових коштів проведено не на виконання рішення суду від 12.05.2025 у справі № 639/2182/25, що унеможливлює застосування положень статті 380 КАС України щодо повороту виконання судового рішення.

Враховуючи вказане, колегія суддів дійшла висновку про відсутність правових підстав для здійснення повороту виконання судового рішення та, як наслідок, задоволення вимог заяви ОСОБА_1 .

Разом з цим, колегія суддів роз`яснює позивачу його право звернутись до суду із позовом про визнання протиправними дій, вчинених в межах виконавчого провадження № 77642901.

Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 4 ст. 241, ст. ст. 243, 321, 325, 326, 328, 329, 380, 381 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про поворот виконання судового рішення у справі № 639/2182/25 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Перцова Т.С.
Судді Макаренко Я.М. Жигилій С.П.