Справа № 373/1441/25
Суддя: Свояк Д. В.
Дата ухвалення: 2025-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 373/1441/25
УХВАЛА

26 вересня 2025 року м. Переяслав

Суддя Переяславського міськрайонного суду Київської області Свояк Д.В., розглянув в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід судді в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Адміністративної комісії при виконавчому комітеті Переяславської міської ради про скасування постанови Адміністративної комісії при виконавчому комітеті Переяславської міської ради про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Письмову заяву позивача про відвід судді від 21.09.2025 одержано судом 22.09.2025.

Ухвалою Переяславського міськрайонного суду Київської області під головуванням судді Хасанової В.В. від 23.09.2025 постановлено визнати необґрунтованою заяву Журила М.Г. про відвід судді Хасанової В.В. у справі за позовом ОСОБА_1 до Адміністративної комісії при виконавчому комітеті Переяславської міської ради, виконавчого комітету Переяславської міської ради про скасування постанови Адміністративної комісії при виконавчому комітеті Переяславської міської ради про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, а також цю заяву передати для визначення судді, який буде здійснювати її вирішення.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.09.2025 цю заяву про відвід судді розподілено для розгляду судді Свояку Д.В.

Мотивами заявлення відводу судді Хасановій В.В. у цій справі в заяві вказано, що «суддя Хасанова В.В., перевищивши свої права, порушивши людську та судійську етику в присутності представників відповідача, мого представника та секретаря судового засідання, проявляючи безтактність, коректність, нервозність та не витримку, публічно підвищивши голос образила мене, принизила мою людську честь і гідність. Даний факт зафіксовано звукозаписувальним засобом Єдиної судової інформаційної системи».

Також у заяві про відвід позивач зазначає, що він має вищу педагогічну освіту, тривалий час працював вчителем школи, генеральним директором підприємства, у цей час обраний головою ОСББ «Олімпійський 20», «а тому допущена суддею під час судового засідання навмисно безкультурність та безтактність привела мене в психологічне сум`ятя та ступор, адже почути такі слова від судді, молодої жінки це жах».

На думку позивача «ці її дії були нічим не виправдані в свою чергу я не вчинив своєю поведінкою будь яких порушень, які б перешкоджали веденню судового засідання», «суд зобов`язаний поважати честь і гідність усіх учасників судового процесу».

Позивач посилається та наводить зміст ч. 1 ст. 6, ст. 8 КАС України.

На підставі викладеного позивач вважає, що суддя Хасанова В.В. відносно нього ставиться упереджено, з неприязню та зневагою. Це викликало у позивача «сумнів у її неупередженості та об`єктивності як судді при розгляді моєї справи й захисту моїх інтересів та прав В подальшому у мене немає підстав довіряти цьому судді».

В ухвалі Переяславського міськрайонного суду Київської області від 23.09.2025 зазначено, що «зі змісту заяви, жодних аргументів на підтвердження наявності обставин, які викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді Хасанової В.В. як в контексті суб`єктивного критерію, так і в контексті об`єктивного критерію заявник не навів. Більше того, в своїй заяві ОСОБА_2 , зазначаючи про некоректні, нетактовні дії судді, не повідомив у чому саме вони полягали».

Також відзначено, «що саме зовнішній вигляд заявника в судовому засіданні під час розгляду справи за його адміністративним позовом свідчив про зневажливе ставлення до учасників судового засідання, встановлених правил поведінки у залі судового засідання, порушив його порядок та потребував реагування зі сторони суду шляхом зауваження».

При розгляді заяви, зважаючи на її зміст та обставини, зазначені в ухвалі від 23.09.2025, судом переглянуто технічний запис судового засідання у цій справі від 19.09.2025.

З відео-, звукозапису судового засідання вбачається, що засідання відбувається у залі судових засідань № 4 Переяславського міськрайонного суду Київської області, площа якого за технічними характеристиками складає 15,5 кв.м.

У залі судових засідань перебували суддя, секретарка судових засідань представиниці відповідачів, позивач та його представник.

Позивач перебував з правого боку від судді на відставні близько 2 метрів та навпроти секретарки судових засідань на відстані близько 1 метру від неї. Інші учасники були далі з правого боку від позивача.

На початку судового засідання суддею та секретаркою судових засідань здійснено визначені КАС України дії: оголошено справу, яка розглядається, склад суду, учасників, встановлено їх особи тощо. Суддею, десь за 3 хвилини, розпочато з`ясування обставин отримання представницею відповідача позовної заяви та додатків до неї. При цьому представниця одного з відповідачів стояла. На запитання судді щодо того, які мали б бути додатки до протоколу, що долучений до позовної заяви, про які зазначено у позовній заяві, але не додані позивачем до примірника позовної заяви з додатками для відповідача, позивач, відповідаючи, встав. При цьому суддя вказала йому, що б він застебнув ширінку. Позивач мовчки вийшов з зали судових засідань та повернувся за 2 секунди, став біля секретарки судових засідань, яка сиділа навпроти нього, а на запитання судді, підвівшись, продовжив відповідати представник позивача. У подальшому суддею та учасниками обговорювалося питання додатків до протоколу та їх надання відповідачам. При цьому представник позивача спитав в позивача: «Де позовна заява, де твої додатки?», а позивач відповів: «Ну позовну заяву я направив суду. Яка ще позовна заява?» Далі дискусія між представником позивача та позивачем продовжилася, до неї долучилася представниця відповідача. Суддя кілька разів спитала в сторони позивача, що саме є додатками до протоколу, про які зазначив позивач у позові? У зв`язку з цим представник позивача заявив клопотання про оголошення перерви. Суддя звірила документи, які були надіслані представниці відповідача з тими, що в матеріалах судової справи, та встановила певні невідповідності. Представник позивача зазначив, що позивач знає, які треба було йому направляти відповідачу документи, бо він йому говорив про це. При цьому як позивач, так і його представник під час обговорення цього питання стояли. Потім судом було оголошено перерву.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У ч. 3 цієї статті передбачено, що основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; 5) обов`язковість судового рішення; 6) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 7) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; 8) розумність строків розгляду справи судом; 9) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 10) відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення.

Частиною 1 ст. 10 КАС України передбачено, що розгляд справ в адміністративних судах проводиться відкрито, крім випадків, визначених цим Кодексом. У ч. 4 цієї статті зазначено, що суд може видалити із зали судового засідання осіб, які перешкоджають веденню судового засідання, здійсненню прав або виконанню обов`язків учасників судового процесу або судді, порушують порядок в залі судового засідання.

Згідно зі ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Пунктами 1, 7 ч. 5 цієї статті передбачено, що учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частинами 3, 4 ст. 196 КАС України передбачено, що головуючий у судовому засіданні відповідно до завдання адміністративного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин у справі, усуваючи із судового розгляду все, що не має значення для вирішення справи. Головуючий у судовому засіданні вживає необхідних заходів щодо забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

Згідно з ч.1, 2 ст. 198 КАС України особи, присутні в залі судового засідання, повинні встати, коли входить і виходить суд. Рішення суду особи, присутні в залі, заслуховують стоячи. Учасники судового процесу, інші особи, присутні в залі судового засідання, звертаються до суду та один до одного, дають пояснення, показання, висновки, консультації тощо стоячи. Відступ від вимог, встановлених частиною першою цієї статті, допускається з дозволу головуючого.

Частиною 3 цієї статті визначено, що учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані беззаперечно виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

З досліджених документів та відео-, звукозаписів вбачається, що зауваження, зроблене позивачеві, щодо приведення його зовнішнього вигляду до загально прийнятих норм, не тільки не свідчить про упередженість чи необ`єктивність судді, а було спрямоване на попередження можливого необ`єктивного ставлення до особи позивача через його зовнішній вигляд з боку інших учасників судового провадження, більшість з яких були жінки, а одна з них сиділа на відстані близько 1 метру обличчям до позивача, який при цьому перебував у положенні стоячи.

Як вбачається з відкритих матеріалів, в яких обговорюється, досліджується питання зауважень про розстебнуту ширінку, в суспільстві немає сталого ставлення до того, чи є таке зауваження нетактовним, чи навпаки доречним, а також, яка саме форма зауваження є тактовнішою. При цьому, така ситуація не є рідкісною, і має давню історію обговорень та, навіть, стала частиною фольклору.

Оцінюючи вплив цієї ситуації на позивача, про що зазначено в його заяві як «психологічне сум`ятя та ступор», суд бере до уваги, що позивачем привернуто увагу до цієї ситуації у заяві про відвід судді, яка була подана вже після судового засідання. Одразу ж після зауваження судді позивач ніяк не відреагував на це, а продовжив брати участь у судовому засіданні без будь-яких проявів психологічного сум`яття та ступору. При цьому збентежився більше від запитань свого представника щодо обставин направлення відповідачу позовної заяви з додатками.

З переглянутого відео-, звукозапису судового засідання не вбачається, що суддя підвищувала голос чи ображала будь-якого з присутніх у залі судових засідань чи принижувала людську честь і гідність, у тому числі позивача.

Зазначене дає підстави для висновку, що суддя Хасанова В.В. не перевищила свої права, не порушила людську та суддівську етику, не проявила безтактовність, некоректність, нервозність та невитримку, які б могли викликати сумнів у її неупередженості або об`єктивності. Також, не вбачається будь-яких дій судді, які б можна було розцінити як прояв навмисної безкультурності та безтактовності.

Зокрема, всі дії судді Хасанової В.В. протягом судового засідання були спрямовані на виконання завдань та дотримання загальних засад адміністративного судочинства, а зауваження щодо зовнішнього вигляду позивача було здійснено у межах повноважень, визначених у тому числі ст. 196 КАС України, оскільки подальше перебування позивача стоячи із розстебнутою ширінкою могло призвести до недотримання належного порядку або іншого негативного реагування на цю ситуацію з боку інших учасників судового засідання.

Зважаючи на вищенаведене не вбачається будь-яких обставин, які б свідчили, про наявність підстав, визначених ст. 36 КАС України, для відводу судді Хасанової В.В.

Керуючись ст. 36, 40 КАС України, суд

постановив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Д. В. Свояк