Справа № 400/4566/25
Суддя: Дерев'янко Л.Л.
Дата ухвалення: 2025-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2025 р. № 400/4566/25
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дерев`янко Л.Л., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю " ЛАНИ НЕНЬКИ", вул. Молодіжна, 4А,с. Дмитрівка (Очаківський),Миколаївський р-н, Миколаївська обл.,57545,

до відповідачаГоловного управління ДПС у Миколаївській області, вул. Героїв Рятувальників, 6,м. Миколаїв,54005, вул. Героїв Рятувальників, 6,м. Миколаїв,54005

провизнання протиправним та скасування рішення від 19.03.2025 №18547, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Миколаївського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Лани Неньки» (далі позивач) до Головного управління ДПС у Миколаївській області (далі відповідач), в якій позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Миколаївській області про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «Лани Неньки» критеріям ризиковості платника податку від 19.03.2025 року №18547;

зобов`язати Головне управління ДПС у Миколаївській області (вул. Героїв Рятувальників, 6, м. Миколаїв, 54001, ) виключити товариство з обмеженою відповідальністю «Лани Неньки» ( ) з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В обґрунтування заявлених вимог зазначено, що рішенням відповідача №18547 від 19.03.2025 позивача віднесено до платників податку на додану вартість, які відповідають пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Позивач стверджує, що всупереч Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 1165, прийняттю цього рішення не передувало складання та направлення платником податкової накладної/розрахунку коригування, моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування. Позивач зазначає, що ним були надані контролюючому органу пояснення і документи, які до уваги взято не було. Так, позивач пояснював, що починаючи з 2018 року займається вирощуванням зернових, олійних і бобових культур. В зимовий період в штаті підприємства перебувають 5 осіб, в період вирощування/збирання врожаю до штату залучаються додатково до 10 осіб, що є достатнім для здійснення вирощування та збору врожаю. Також додатково, на період посівних робіт, залучаються фізичні особи-підприємці з комбайнерами та технікою на підставі цивільних договорів. ТОВ «Лани Неньки» має в користуванні на підставі договорів оренди 742,101 га (у 2023 році), 746,04 га (у 2024 році) земель для обробки. ТОВ «Лани Неньки» володіє достатньою матеріально-технічною базою: зерновий склад на 250 кв.м., малий склад для зберігання засобів захисту рослин чи/та добрив 150 кв.м, токарний цех, зернова площадка для сушки та тимчасового зберігання, 5 тракторів, причепи, сідельний тягач з напівпричепом, культиватори, склад-майстерня, плуги, сівалки, дискові борони, катки, навантажувачі, оприскувачі, косарки, зварювальні апарати, свердлильні станки та інше устаткування. Позивач зауважує, що рішення № 18547 від 09.03.2025 року, №20628 від 31.03.2025 року, не містять конкретної інформації, в чому саме полягає ризиковість товариства за наслідками здійснення конкретної господарської операції. Відтак, позивач вважає, що рішення відповідача № 18547 від 19.03.2025 не відповідає вимогам, які пред`являються до індивідуальних актів, а, отже, є протиправним і підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 09.05.2025 відкрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

11.07.2025 представником ГУ ДПС у Миколаївській області подано відзив на позовну заяву, в якому він висловлює незгоду із заявленими позовними вимогами та зазначає, що перевірка контролюючим органом на відповідність критеріям ризиковості платника податків здійснюється при реєстрації кожної податкової накладної/розрахунку коригування, незалежно від факту віднесення платника податків до переліку ризикових, та є передбаченим законом заходом контролю. Відповідач посилається на те, комісією було встановлено, що позивачем здійснюється ризикова діяльність, а саме, за результатами проведеного аналізу фінансово-господарської діяльності встановлено, що відповідно до баз даних Держаної податкової служби України по платнику встановлено придбання паливно-мастильні матеріали в об`ємах (обсягах) неспіввідносних з обсягами виробництва сільськогосподарської продукції. В оскаржуваному рішенні наявна інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме за період з 10.09.2024 року по 19.03.2025 року позивач постачав товари за наступними кодами УКТЗЕД: 1001 (пшениця), 1201 (соєві боби), 120600 (насіння соняшника), 1003 (ячмінь), 1008 (гречка). Та протягом цього ж періоду придбавав товар за кодом УКТЗЕД (дизельне паливо). Так за період з 20.09.2024 року по 19.03.2025 року ТОВ «ЛАНИ НЕНЬКИ» придбано паливно-мастильні матеріали (паливо дизельне, бензин автомобільний) у кількості 574,3 тони на суму ПДВ 4 129,4 тис.грн, що складає 82,4 % від суми придбання товарів, послуг за відповідний період. При цьому середні показники витрат на паливно-мастильні матеріали у структурі витрат на вирощування основних сільськогосподарських культур в Україні складають 10-12%. Відповідно до наданого звіту за формою 4-ДФ за березень 2025 року на підприємстві працює 4 штатних працівника та 1 особа за цивільно-правовим договором, в тому числі 2 чоловіка та 3 жінки. Згідно з наданим звітом за формою 20-ОПП підприємством використовується в господарській діяльності 3 автомобіля, 5 тракторів, склад, сховище, резервуар, земельні ділянки. Враховуючи наведену інформацію Комісією встановлено недостатню кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарських операцій у відповідних обсягах. За наведеного відповідач вважає оскаржуване рішення обґрунтованим. Просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Позивач у відповіді на відзив ТОВ «Лани Неньки» повторив свою позицію щодо того, що підприємство має достатню кількість трудових ресурсів, матеріально-технічної бази та достатньо місць для зберігання залишків продукції та надало усі необхідні документи для підтвердження реальності здійснення господарської діяльності.

Ухвалою від 16.07.2025 суд відмовив Головному управлінню ДПС у Миколаївській області про розгляд даної справи в судовому засіданні.

На підставі матеріалів справи суд встановив такі обставини.

Позивач зареєстрований в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 05.07.2017, основним видом діяльності підприємства є: вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (КВЕД 01.11).

Позивач перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Миколаївській області, на момент виникнення спірних правовідносин позивач є платником податку на додану вартість (далі також ПДВ).

19.03.2025 відповідачем прийнято рішення №18547 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від комісії регіонального рівня, яким відповідача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку (далі рішення № 18547). Підставою для прийняття рішення зазначено п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків.

У якості податкової інформації, яка стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в рішенні зазначені наступні коди податкової інформації:

- 07- відсутність відомостей щодо сплати сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та/або недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, необхідних для здійснення господарської операції) для виробників товарів/постачальників послуг;

14 постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку, якщо постачальник не є виробником товару/послуги, що постачається.

В рішенні № 18547 зазначено, що період здійснення господарських операцій: з 20.09.2024 по 19.03.2025.

Рішення № 18547 оскаржено позивачем 21.03.2025 до комісії центрального рівня (комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ДПС України).

31.03.2025 рішенням № 20628 скаргу позивача залишено без задоволення, рішення комісії регіонального рівня про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості без змін.

Не погодившись з рішенням контролюючого органу № 18547 від 19.03.2025, позивач звернувся до суду із цим позовом за захистом своїх прав.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165.

Зокрема, цим Порядком визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1), повноваження комісії контролюючого органу, яка приймає рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, порядок прийняття рішення комісією тощо.

Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Критерії ризиковості платника податку наведені у додатку 1 до Порядку №1165.

Пунктом 8 до Критеріїв ризиковості платника податку віднесено наступне: «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Довідник кодів податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті ДПС».

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, який склав та/або подав податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (крім розрахунку коригування, складеного відповідно до вимог підпунктів б і в підпункту 97.4 пункту 97 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення Кодексу).

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

При цьому не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає на період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Разом з цим, у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме:

- у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, або

- з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від … р. №.

Таким чином, законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

При цьому, установленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

З огляду на викладене, питання відповідності товариства критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись комісією регіонального рівня за наслідками подання підприємством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Зазначене відповідає правовій позиції Верховного Суду, яка викладена, зокрема, у постановах від 14 травня 2025 року по справі №260/3479/24, від 27 травня 2025 року по справі № 260/4707/23.

Застосовуючи ці приписи до обставин справи, суд зазначає наступне.

Рішення від 19.03.2025 № 18547 містить коди податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості.

Разом з тим, контролюючим органом не проінформовано платника податку про конкретний перелік операцій з посиланням на податкові накладні, складені в ході здійснення таких операцій, які були предметом дослідження, викликали сумніви у контролюючого органу щодо їх реальності та віднесені до ризикових.

Так, в рішенні від 19.03.2025 № 18547 є лише загальне посилання на господарські операції за період з 20.09.2024 по 19.03.2025. При цьому, з огляду на те, що в розділі рішення № 18547 «податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції» зазначено код ЄДРПОУ позивача, вбачається, що контролюючий орган дійшов висновку про ризиковість діяльності позивача не в результаті аналізу взаємовідносин з іншими контрагентами, опосередкованих складанням податкових накладних.

21.03.2025 позивачем було подано пояснення документом довільного формату. Матеріалами справи не підтверджується, що позивач скористався своїм правом подати на розгляд комісії регіонального рівня разом з поясненнями копії документів.

Відтак, надані позивачем разом з позовом документи, які входять до переліку документів, які відповідно до Порядку № 1165 є необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, що відповідають критеріям ризиковості платника податку, а саме: договори, первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, накладні, розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків, відповідачем не оцінювались.

Проте, суд зауважує, що відповідачем не спростовано пояснення позивача щодо залучення для виконання робіт осіб на підставі цивільних договорів, а також щодо достатньої матеріально-технічної бази для здійснення господарської діяльності.

Також, в ході розгляду справи відповідачем не надано належних та допустимих доказів, які б свідчила про ризик порушення позивачем норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкових накладних та розрахунків коригування для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, позивачем як постачальником, так і його контрагентами також у статусі постачальників, з порушенням норм Податкового кодексу України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

У свою чергу, обов`язок контролюючого органу щодо розшифрування податкової інформації кореспондується з правом платника податку подати перелік документів задля виключення його з переліку ризикових платників податків, як це передбачено п.6 Порядку №1165.

Також, суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до індивідуального акту як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, а суб`єкт владних повноважень - контролюючий орган - повинен навести у рішенні конкретні підстави (фактичні і юридичні), а також переконливі і зрозумілі мотиви його прийняття.

Оскаржене рішення від 19.03.2025 № 18547 не містить належної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, в рішенні не зазначена конкретна інформація, яка слугувала підставою для прийняття рішення, з посиланнями на відповідні документи, не приведено конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічний висновок наведено у постановах Верховного Суду від 23 жовтня 2018 року у справі №822/1817/18 та від 02 квітня 2019 року у справі №822/1878/18.

Також, суд звертає увагу, що виходячи зі змісту рішення № 18547, контролюючим органом використана податкова інформація, наявна в розпорядженні контролюючого органу.

Разом з тим, такий аналіз проведений не у спосіб, передбачений ПК України.

Суд погоджується з позивачем, що відповідачем прийняте рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування, а у зв`язку з наявною податковою інформацією, отриманою з баз даних Державної податкової служби України, що не узгоджується з приписами Порядку №1165.

У постанові від 23 червня 2022 року у справі №640/6130/20 Верховний Суд зазначив, що питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатися Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. Віднесення суб`єкта господарювання до ризикових на підставі рішення, яке прийнято не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, суперечить положенням Порядку №1165.

Таким чином, оскаржуване рішення прийнято лише у зв`язку з наявною податковою інформацією, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що у свою чергу свідчить про порушення податковим органом вимог Порядку №1165 в частині встановленої послідовності прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, якому має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Суд вважає за доцільне наголосити, що прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови прийняття обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.

Про дотримання податковим органом вимог обґрунтованості під час прийняття відповідного акта індивідуальної дії свідчитиме належна мотивація його висновку, зокрема зі встановленням обставин, що мають значення для прийняття певного рішення, а також за умови посилання на докази, якими такі обставини можуть бути підтверджені, із зазначенням причин їх прийняття чи відхилення.

При цьому, судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, тобто з презумпції економічної виправданості дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, та достовірність відомостей у бухгалтерській та податковій звітності платника.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку про те, що відповідачем не доведено дотримання при прийнятті спірного рішення № 18547 передбаченої Порядком № 1165 процедури, а також наявність підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідними наслідками у вигляді внесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення комісії ГУ ДПС у Миколаївській області про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податків є протиправним та підлягає скасуванню.

Стосовно способу захисту порушеного права позивача, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини третьої статті 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акту суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Суд зазначає, що позовні вимоги щодо зобов`язання виключити позивача з переліку ризикових платників податків є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений і вказане рішення не можливо визнати втручанням у дискреційні повноваження відповідача, оскільки ним такі повноваження були самостійно реалізовані шляхом прийняття оскарженого рішення, яке було предметом судового контролю у межах цієї справи.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд зазначає, що у відповідності до приписів частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір у розмірі 3028,00 грн, що підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст. 2, 19, 139, 241, 244, 242 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю " ЛАНИ НЕНЬКИ" (вул. Молодіжна, 4А,с. Дмитрівка (Очаківський),Миколаївський р-н, Миколаївська обл.,57545 ) до Головного управління ДПС у Миколаївській області (вул. Героїв Рятувальників, 6,м. Миколаїв,54005 ) задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Миколаївській області про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «Лани Неньки» критеріям ризиковості платника податку від 19.03.2025 року №18547.

3. Зобов`язати Головне управління ДПС у Миколаївській області (вул. Героїв Рятувальників, 6, м. Миколаїв, 54001, ) виключити товариство з обмеженою відповідальністю «Лани Неньки» ( ) з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Миколаївській області (вул. Героїв Рятувальників, 6,м. Миколаїв,54005 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю " ЛАНИ НЕНЬКИ" (вул. Молодіжна, 4А,с. Дмитрівка (Очаківський),Миколаївський р-н, Миколаївська обл.,57545 ) судові витрати в розмірі 3028,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Суддя Л.Л. Дерев`янко