Справа № 320/42549/23
Суддя: Коротких Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2025-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Коротких А.Ю.,

суддів Сорочка Є.О.,

Чаку Є.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Комунального підприємства "Вишгородтепломережа" Вишгородської міської ради на рішення Київського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2025 року у справі за адміністративним позовом Комунального підприємства "Вишгородтепломережа" Вишгородської міської ради до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,-

В С Т А Н О В И В :

Комунальне підприємство Вишгородтепломережа Вишгородської міської ради звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2025 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням суду, Комунальне підприємство Вишгородтепломережа Вишгородської міської ради звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні позову відмовити. Свої вимоги апелянт мотивує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення неповно досліджено обставини, що мають значення для справи та неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч. 2 ст. 309 КАС України у виняткових випадках та з урахуванням особливостей розгляду справи апеляційний суд може продовжити строк розгляду справи, про що постановляє ухвалу.

Пунктом 1 статті 6 ратифікованої Законом України № 475/97-ВР від 17.07.1997 року Конвенції про захист прав людини та основних свобод закріплено право вирішення спірного питання упродовж розумного строку.

Згідно п. 26 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів ухвалення рішення в розумні строки відповідно до статті 6 Конвенції також можна вважати важливим елементом його якості. Проте можливе виникнення суперечностей між швидкістю проведення процесу та іншими чинниками, пов`язаними з якістю, такими як право на справедливий розгляд справи, яке також гарантується статтею 6 Конвенції. Оскільки важливо забезпечувати соціальну гармонію та юридичну визначеність, то попри очевидну необхідність враховувати часовий елемент слід також зважати й на інші чинники.

З огляду на особливості розгляду даної категорії справ та вищезазначені обставини, колегія суддів апеляційної інстанції доходить висновку, що існує необхідність продовження строку розгляду даної справи на розумний строк.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Предметом апеляційного оскарження є судове рішення, яке прийняте судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Згідно зі ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши наявні докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено, що 03.11.2023 року Західним офісом Держаудитслужби за результатами моніторингу процедури закупівлі UA-2023-07-05-011645-а було оприлюднено в електронній системі закупівель висновок про встановлення порушення комунальним підприємством Вишгородтепломережа Вишгородської міської ради (Замовник) вимог підпункту 2 пункту 44, а також пункту 3 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 року № 1178 (далі Особливості) та зобов`язано усунути порушення шляхом припинення зобов`язань за укладеним за результатами тендеру договору з дотриманням норм Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, зокрема, але не виключно, шляхом письмового звернення до ТОВ НВП РАКОН ЛТД щодо розірвання договору.

У висновку від 03.11.2023 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA -2023-07-05-011645-а відповідачем зазначено, що учасником ТОВ НВП РАКОН ЛТД у наданих у складі тендерної пропозиції розрахунках договірної ціни за відповідними статтями витрат при розрахунку загальновиробничих витрат, адміністративних витрат та прибутку безпідставно враховано трудовитрати робітників, зайнятих на керуванні та обслуговуванні відповідних будівельних машин, чим не дотримано вимог пунктів 5.4 та 5.8 Розділу V Настанови з визначення вартості будівництва Кошторисних норм України, затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 року № 281 та вимог Тендерної документації замовника, а саме, Додатку № 2, тож, тендерна пропозиція учасника підлягала відхиленню позивачем.

Позивач, не погоджуючись з такими діями відповідача, вважаючи їх протиправними, а свої права порушеними, звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 5 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України Про публічні закупівлі, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

За змістом статті 7-1 Закону України Про публічні закупівлі (далі також - Закон № 922) моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Відповідно до вимог Додатку №2 (Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі та технічна специфікація до предмета закупівлі) до тендерної документації Замовника учасник надає усі види послуг поточного ремонту відповідно до вимог діючих будівельних норм, та розраховує вартість відповідно до вимог Кошторисних норм України Настанова з визначення вартості будівництва (з урахуванням Зміни №1, №2).

Також, за вимогами Додатку №2 до тендерної документації у відповідності до Настанови з визначення вартості будівництва в складі пропозиції надати в електронному вигляді в форматі інформаційного блоку даних imd та в роздрукованому та відсканованому вигляді договірну ціну з пояснювальною запискою. До договірної ціни повинні бути надані: зведений кошторисний розрахунок вартості робіт; дефектний(і) акт(и) до локальних кошторисів; локальний(і) кошторис(и) (мають бути складені відповідно до технічного завдання з урахуванням будівельного технологічного процесу); відомсть(ті) ресурсів до локальних кошторисів; розрахунок(и) загальновиробничих витрат до локальних кошторисів; розрахунок(и) адміністративних витрат; розрахунок розміру прибутку; розрахунок вартості експлуатації будівельних машин і механізмів; кошторисний розрахунок, № П-154.

Відповідно до норм пункту 5.4 Розділу V Визначення вартості об`єкта будівництва при складанні ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) Кошторисних норм України Настанова з визначення вартості будівництва, затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 року №281 (далі Настанова №281) вартість експлуатації будівельних машин та механізмів у складі прямих витрат учасник процедури закупівлі (підрядник) визначає виходячи з нормативного часу роботи машин, необхідного для виконання обсягу робіт, що пропонується, та вартості експлуатації машин за одиницю часу їх застосування (машино-година) в поточних цінах з урахуванням положень пунктів 5.5 5.9 цієї Настанови.

Вартість машино-години власної будівельної техніки учасника процедури закупівлі (підрядника) визначається на підставі КНУ РКНЕМ, і відповідних поточних цін на них з додаванням амортизаційних відрахувань; витрат на заміну частин, що швидко спрацьовуються; вартості матеріальних ресурсів на ремонт і технічне обслуговування та перебазування машин; інших витрат, пов`язаних з експлуатацією і утриманням будівельних машин та механізмів, що враховуються в складі прямих витрат.

Також, згідно з пунктом 5.4 Розділу V Настанови №281 загальновиробничі та адміністративні витрати, а також прибуток враховуються в ціні пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) в цілому по об`єкту будівництва і обчислюються з урахуванням трудовитрат робітників, зайнятих на керуванні та обслуговуванні власних будівельних машин та механізмів будівельної організації.

Одночасно, за нормами пункту 5.8 Розділу V Настанови №281 вартість експлуатації машино-години будівельних машин та механізмів, що орендуються, приймається за ціною, що склалася в регіоні, яка визначена на підставі аналізу ринку послуг з оренди будівельних машин та механізмів в регіоні. У цьому випадку при обчисленні загальновиробничих та адміністративних витрат, а також прибутку в цілому по будові трудовитрати робітників, зайнятих на керуванні та обслуговуванні будівельних машин і механізмів, які орендуються разом із цими робітниками, не враховуються.

Учасником ТОВ НВП РАКОН ЛТД у складі тендерної пропозиції надано відповідні локальні кошториси та розрахунки договірної ціни.

При цьому, у Локальному кошторисі на будівельні роботи №02-01-01 включено, зокрема, роботи з навантаження сміття екскаваторами на автомобілі-самоскиди (КР20-41-1) та перевезення сміття (СЗ11-30-М) із врахуванням трудовитрат робітників, зайнятих на керуванні та обслуговуванні будівельної техніки при виконанні таких робіт 13,3 люд.- год, а також включено трудовитрати робітників, зайнятих на керуванні та обслуговуванні будівельної техніки при виконанні робіт з монтажу (розділ 3 Локального кошторису №02-01-01) 149,38 люд-год. та при виконанні обмуровочних робіт 56,64 люд.-годин.

Одночасно, у складі тендерної пропозиції ТОВ НВП РАКОН ЛТД міститься Інформаційна довідка (№19 від 11.07.2023 року) про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, у якій зазначено, зокрема, про наявність в учасника навантажувача- екскаватора колісного JCB3CX SITEMASTER, самоскида КАМАЗ та автомобільного крана КТА-25, залучених за договором надання послуг технікою.

Також, учасником ТОВ НВП РАКОН ЛТД надано сканкопію укладеного з ТОВ Дніпроенергомеханізація договору №1002 від 10.02.2023 року про надання послуг технікою, відповідно до умов якого (п.1.1) надання послуг технікою (навантажувач-екскаватор колісний JCB3CX SITEMASTER, самоскид КАМАЗ та автомобільний кран КТА-25) здійснюється разом з особами, які мають право на керування (експлуатації) такою технікою.

У поданій учасником ТОВ НВП РАКОН ЛТД Інформаційній довідці про наявність обладнання, матеріальнотехнічної бази та технологій (№19 від 11.07.2023 року) про наявність власного будівельного автотранспорту учасника не вказано.

Отже, усі необхідні для виконання договору за предметом досліджуваної процедури закупівлі будівельні машини (навантажувач-екскаватор колісний, самоскид, автомобільний кран) залучені учасником за договором надання послуг з іншим суб`єктом господарювання.

Водночас, у наданому учасником ТОВ НВП РАКОН ЛТД у складі пропозиції розрахунку загальновиробничих витрат до Локального кошторису на будівельні роботи №02-01-01 (файл Загальновиробничні витрати до локального кошторису 02-01-01.pdf) враховано трудовитрати робітників, зайнятих на керуванні та обслуговуванні техніки стороннього суб`єкта господарювання (що буде залучена за договором надання послуг разом з особами, які мають право на керування (експлуатації) такою технікою, а саме навантажувач-екскаватор колісний JCB3CX SITEMASTER, самоскид КАМАЗ, автомобільний кран КТА-25) в повному обсязі, що суперечить вимогам пункту 5.8 Настанови №281.

Зазначений вище обсяг трудовитрат робітників, зайнятих на керуванні та обслуговуванні будівельних машин (навантажувач-екскаватор колісний JCB3CX SITEMASTER, самоскид КАМАЗ, автомобільний кран КТА-25) включено також в загальній величині трудовитрат при розрахунку учасником адміністративних витрат та прибутку (файл Розрахунок прибутку, адміністративних витрат.pdf).

З врахуванням вищенаведеного, вбачається, що учасником ТОВ НВП РАКОН ЛТД у наданих у складі тендерної пропозиції розрахунках договірної ціни за відповідними статтями витрат при розрахунку загальновиробничих витрат, адміністративних витрат та прибутку безпідставно враховано трудовитрати робітників, зайнятих на керуванні та обслуговуванні відповідних будівельних машин (що буде залучена за договором надання послуг разом з особами, які мають право на керування такою технікою), чим недотримано вимог пунктів 5.4 та 5.8 Розділу V Настанови №281.

Таким чином, учасником ТОВ НВП РАКОН ЛТД при поданні тендерної пропозиції недотримано вимог Додатку №2 до тендерної документації Замовника щодо здійснення розрахунку вартості послуг за предметом досліджуваної процедури закупівлі відповідно до вимог Настанови №281 (з урахуванням Зміни №1, №2).

Відповідно до підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178 замовник відхиляє тендерну пропозицію у разі, коли вона не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.

Однак, на порушення вимог підпункту 2 пункту 44 та, відповідно, пункту 3 Особливостей №1178, позивачем не відхилено тендерну пропозицію учасника ТОВ НВП РАКОН ЛТД, а визначено його переможцем тендеру та укладено з ним договір від 01.08.2023 року №ПРК-23-07.

Таким чином, колегія суддів визнає обґрунтованим зазначення в оскаржуваному висновку таких порушень позивачем вимог законодавства про здійснення публічних закупівель.

Щодо зобов`язань, що містяться в оскаржуваному висновку.

Висновок Західного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-07-05-011645-a складений у відповідності до Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 08.09.2020 року № 552 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01.10.2020 за № 958/35241 (далі також Порядок).

Відповідно до п. п. 3, 7 п. 4 Положення про Західний офіс Держаудистлужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 року № 23, офіс відповідно до покладених на нього завдань, зокрема, здійснює контроль за дотриманням законодавства про закупівлі; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог.

Частиною 7 статті 8 Закону № 922 визначено перелік інформації, що обов`язково зазначається у висновку, зокрема: опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі, та зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Частиною 19 статті 8 Закону № 922 встановлено, що форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю. На виконання даної норми наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 року № 552 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.10.2020 року за № 958/35241) затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.

У пункті 3 розділу ІІІ Порядку № 552 визначено, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю (далі також орган ДФК) зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Закон України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні є основним нормативно-правовим актом, який регулює діяльність органу ДФК, тому статті 2 та 5 даного Закону є структурними одиницями компетенційного нормативно-правового акта, а сам Закон, в цілому, є компетенційним правовим актом, адже стаття 2 визначає, що у галузі (сфері) закупівлі головним завданням органу ДФК є дотримання законодавства про закупівлі, а стаття 5 передбачає, що порядок проведення моніторингу закупівель встановлений Законом про закупівлі, та є відсильною нормою.

Таким чином, зазначення у висновку зобов`язання щодо кожного порушення, у разі його виявлення, є обов`язком, а не правом органу державного фінансового контролю. В той же час, чинним законодавством, яке регулює діяльність органу державного фінансового контролю, не визначено яке саме зобов`язання має міститись у висновках про результати проведення моніторингу процедур закупівель.

Верховний Суд у постанові від 01.02.2024 року у справі № 640/18786/22 зазначає:

65. При цьому Верховний Суд вважає помилковим висновок судів попередніх інстанцій про визначення контролюючим органом у Висновку вимог щодо порядку усунення допущених порушень, які суперечать вимогам чинного законодавства та неможливо виконати.

66. Відповідач у Висновку, з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, яке є значущим через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, та керуючись статтями 5 та 10 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні, статтею 8 Закону України Про публічні закупівлі Держаудитслужба зобов`язала здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

67. Виходячи із структури та змісту частини сьомої статті 7-1 Закону №922-VIII та Порядку №522, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.

68. Із приписів Закону №922-VIII вбачається, що на відповідача покладений обов`язок зазначити варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

69. Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону № 922 повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.

70. Відповідно до частини першої статті 41 Закону №922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

71. Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

72. Згідно із частиною другою статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

73. Відповідно до частини першої статті 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.

74. Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.

75. Як вбачається зі змісту Висновку, відповідач конкретизував, які саме заходи повинен вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

76. Аналогічні висновки висловив Верховний Суд у постановах від 24 січня 2023 року (справа № 280/8475/20), від 31 січня 2023 року (справа № 260/2993/21), від 28 вересня 2023 року (справа №140/13717/21).

77. За цих обставин Верховний Суд Верховний Суд вважає, що спірний висновок відповідача є таким, що відповідає критеріям, визначеним у частині другій статті 2 КАС України, є правомірним та підстави для його скасування судом відсутні.

78. Протилежні висновки судів попередніх інстанцій є необґрунтованими, оскільки спростовуються викладеними правилами чинного законодавства..

Зважаючи на вищевикладене, Верховний Суд підтверджує правомірність, конкретизованість і пропорційність зобов`язань, що є аналогічним тим, що міститься у Висновку, який оскаржується позивачем у даній справі.

Слід зазначити, що статтею 206 Господарського кодексу України визначено, що господарське зобов`язання може бути розірвано сторонами, відповідно до правил, встановлених статтею 188 цього Кодексу.

Аналогічно, статтею 651 Цивільного кодексу України визначено підстави для зміни або розірвання договору. Зокрема, як передбачено цією статтею, розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Окрім цього, договір може бути розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Також, положеннями частини першої статті 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити Цивільному кодексу України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 Цивільного кодексу України. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним.

Відтак, з огляду на приписи частини першої статті 215 Цивільного кодексу України, якою передбачено, що підставами недійсності укладеного за результатами вищевказаної закупівлі правочину є недодержання вимог Закону в момент його укладення в частині недотримання порядку здійснення закупівель, то єдиним шляхом усунення порушення є припинення зобов`язань по договору про закупівлю.

Верховний Суд у постанові від 29.10.2021 року у справі № 520/258/20 зазначає, що …єдино можливим способом припинення дії договору, укладеного з порушенням Закону № 922, є його розірвання. Спосіб розірвання мають обрати сторони….

Зважаючи на викладене вище, колегія суддів доходить висновку, що відповідачем обґрунтовано включено наведені порушення до висновку щодо моніторингу процедури закупівлі, а тому підстави для визнання його протиправним та повного скасування відсутні.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності відсутності підстав для задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Комунального підприємства "Вишгородтепломережа" Вишгородської міської ради залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2025 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя: Коротких А.Ю.

Судді: Сорочко Є.О.

Чаку Є.В.