Справа № 280/5840/24
Суддя: Прасов Олександр Олександрович
Дата ухвалення: 2025-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

24 вересня 2025 року о/об 13 год. 17 хв. Справа № 280/5840/24 Провадження № Н/280/5/25 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючий суддя Прасов О.О., при секретарі Махунові В.В., за участю представника позивача Піскарьова А.О., представника відповідача Завгороднього В.І., розглянувши у місті Запоріжжі за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі

за позовом ОСОБА_1 (зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання: АДРЕСА_1 ; фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ; ІНФОРМАЦІЯ_1 )

до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (вул.Апухтіна Дмитра, буд.29, м.Запоріжжя, Запорізька область, 69057; )

про скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (надалі позивач, ОСОБА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (надалі відповідач, ГУНП в Запорізькій області), в якій позивач просить суд: 1) скасувати Наказ ГУНП у Запорізькій області №819 від 06.06.2024 у частині притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача у формі звільнення, а також прийнятий на його основі Наказ №419о/с від 07.06.2024 та поновити позивача на службі в поліції з 07.06.2024; 2) допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення позивача на службі в поліції; 3) стягнути з Головного управління Національної поліції в Запорізькій області суму середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 07.06.2024 по день постанови судового рішення по справі, без урахування обов`язкових податків та зборів; 4) звернути до негайного виконання рішення суду в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Запорізькій області суми середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу в межах одного місяця, без урахування обов`язкових податків та зборів.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 10.09.2024 у справі №280/5840/24 у задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області про скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу відмовлено у повному обсязі.

При цьому, у рішенні Запорізького окружного адміністративного суду від 10.09.2024 у справі №280/5840/24 зазначено: «… Враховуючи обставини справи, приписи наведених та інших норм права, у суду відсутні зауваження до відповідача щодо організації, проведення та частково реалізації результатів службового розслідування відносно позивача. При цьому, суд вважає, що у матеріалах справи відсутні безспірні докази спроби позивача незаконно перетнути державний кордон України у період дії воєнного стану в Україні та проведення загальної мобілізації. Відповідачем не надано доказів результатів розгляду судом справи про адміністративне правопорушення, передбачене 204-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, по позивачу. Разом із цим, суд погоджується з позицією відповідача щодо не виходу позивача на службу 06.06.2024 без поважних причин, невиконанні наказу відповідача та неприбутті до підрозділу поліції за сигналом «НАВЧАЛЬНА ТРИВОГА». На думку суду, відповідачем доведено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився у не виході на службу 06.06.2024 без поважних причин, невиконанні наказу відповідача та неприбутті до підрозділу поліції за сигналом «НАВЧАЛЬНА ТРИВОГА». Зазначене у Висновку від 06.06.2024 за №660/01/35-2024 службового розслідування по позивачу частково підтверджується документами наданими до суду відповідачем. З Наказом ГУНП в Запорізькій області від 06.06.2024 за №891 «Про застосування дисциплінарних стягнень» та Наказом ГУНП в Запорізькій області від 07.06.2024 за №416о/с «По особовому складу» позивач ознайомлений 07.06.2024. Позивачем не надано до суду Наказаів ГУНП в Запорізькій області №819 від 06.06.2024 та №419о/с від 07.06.2024, які він у позовній заяві просить скасувати. З огляду на наведене, суд частково погоджується з встановленими під час службового розслідування правопорушеннями позивача. Однак, суд вважає вчинене позивачем правопорушення щодо не виходу на службу 06.06.2024 без поважних причин, невиконанні наказу відповідача та неприбутті до підрозділу поліції за сигналом «НАВЧАЛЬНА ТРИВОГА» достатнім для можливості застосувати відповідачем такого виду дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби в поліції. Звідси, суд не вбачає за необхідне скасовувати Наказ ГУНП в Запорізькій області від 06.06.2024 за №891 «Про застосування дисциплінарних стягнень» та Наказ ГУНП в Запорізькій області від 07.06.2024 за №416о/с «По особовому складу» у частині позивача. Оформлення суб`єктом владних повноважень документів з деякими формальними недоліками не може свідчити про не вчинення особою правопорушення та не можливість її притягнути до відповідальності. Так як відсутні підстави для визнання протиправними та скасування Наказу ГУНП в Запорізькій області від 06.06.2024 за №891 «Про застосування дисциплінарних стягнень» та Наказу ГУНП в Запорізькій області від 07.06.2024 за №416о/с «По особовому складу», поновлення позивача на посаді, то, відповідно, є відсутніми й підстави для стягнення на його користь з відповідача грошового забезпечення за час вимушеного прогулу. …».

10.12.2024 рішення суду набрало законної сили.

04.09.2025 на адресу суду надійшла заява ОСОБА_1 (надалі - заявник) про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, в якій заявник просить суд скасувати за нововиявленими обставинами рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 10.09.2024 в справі №280/5840/24 та ухвалити нове рішення, яким позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Запорізькій області скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу задовольнити.

У заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами зазначено наступне: … Згідно оскаржуваного наказу №891, позивача звільнено з займаної посади через: "...порушення своєї посадової інструкції, що виразивлось у невиконанні наказу ГУНП та неприбутті до підрозділу поліції 06.06.2024 року за сигналом "НАВЧАЛЬНА ТРИВОГА", а також не вжитті заходів щодо уникнення поведінки, яка була сприйнята як підстава підозрювати його у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.204- 1 КУпАП...". Констатація допущення позивачем вказаних порушень, як вбачається зі змісту наказу №891, базується на наступному «загальному» твердженні: 1) Неявка за викликом "НАВЧАЛЬНА ТРИВОГА". 2) Вчинення дій ЯКІ ДАЮТЬ ПІДСТАВИ ПІДОЗРЮВАТИ У МОЖЛИВОСТІ ВЧИНЕННЯ АДМІНІСТРАТИВНОГО ПРАВОПОРУШЕННЯ. При вирішенні спору по суті та відмові у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходить з того, що у суду відсутні зауваження до відповідача щодо організації, проведення та частково реалізації результатів службового розслідування відносно позивача. При цьому, суд першої інстанції зауважив, що у матеріалах справи відсутні безспірні докази спроби позивача незаконно перетнути державний кордон України у період дії воєнного стану в Україні та проведення загальної мобілізації. Відповідачем не надано доказів результатів розгляду судом справи про адміністративне правопорушення, передбачене 204-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, по позивачу. Разом із цим, суд першої інстанції погодився з позицією відповідача щодо не виходу позивача на службу 06.06.2024 без поважних причин, невиконанні наказу відповідача та неприбутті до підрозділу поліції за сигналом «НАВЧАЛЬНА ТРИВОГА». На думку суду першої інстанції, відповідачем доведено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився у не виході на службу 06.06.2024 без поважних причин, невиконанні наказу відповідача та неприбутті до підрозділу поліції за сигналом «НАВЧАЛЬНА ТРИВОГА». Разом з цим, під час апеляційного розгляду справи №280/5840/24, Третій апеляційний адміністративний суд хоч і залишив рішення першої інстанції без змін, однак дійшов до наступних висновків. «... Щодо порушення службової дисципліни, що виразилось в неприбутті на робоче місце, без поважних причин, після отримання повідомлення про збір особового складу за сигналом «Навчальна тривога». В той же час, в матеріалах справи відсутні докази безпосереднього повідомлення позивача про проведення «навчальної тривоги», а також не доведено відповідачем існування схеми сповіщення та довідки, яка б змогла підтвердити, що позивач сповіщався за такою схемою. За відсутності зазначених доказів, неможливо встановити, коли розпочався, скільки часу тривав, і коли закінчився зазначений захід. Крім того, враховуючи ту обставину, що збір за сигналом «навчальна тривога» проводився в межах робочого часу, під час службового розслідування членами комісії мало бути з`ясовано питання, чому позивач був відсутній на робочому місці. Докази, наведені вище, які апеляційний суд визнає належними й допустимими та у своїй сукупності підтверджують винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного проступку. Колегія суддів вважає, якщо і не доведено факт порушення позивачем службової дисципліни щодо його обов`язку за викликом з`явитись на своє робоче місце за сигналом «Навчальна тривога», то інші дії вчинені позивачем як працівником поліції доводяться не спростованими останнім фактами, які встановлені під час службового розслідування...» Отже, апеляційний суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено, що ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, що виразився у не виході на службу 06.06.2024 без поважних причин, невиконанні наказу відповідача та неприбутті до підрозділу поліції за сигналом «НАВЧАЛЬНА ТРИВОГА», як-то зазначив суд першої інстанції. Разом з тим, апеляційний суд зазначив, що ОСОБА_1 винний у вчиненні адміністративного проступку, в даному випадку вчиненому за ч.2 ст.204-1 КУпАП. … Розгляд справи, щодо притягнення до відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення вчиненому за ч.2 ст.204-1 КУпАП віднесено до повноважень місцевого суду загальної юрисдикції. Постановою Закарпатського апеляційного суду від 04.08.2025 по справі №306/1674/24 постанову судді Свалявського районного суду Закарпатської області від 27 серпня 2024 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.204-1 КУпАП, - скасовано. Закрито провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.204-1 КУпАП, на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. Таким чином, Постановою Закарпатського апеляційного суду від 04.08.2025 по справі №306/1674/24 спростовано винуватість ОСОБА_1 за ч.2 ст.204-1 КУпАП. … Вважаємо, що наявні підстави для перегляду рішення у справі №280/5840/24 за нововиявленими обставинами, оскільки рішення суду у справі №280/5840/24 базується на скасованому рішенні (постанові) у справі №306/1674/24, що забезпечило б прийняття іншого рішення судом, оскільки Запорізьким апеляційним судом визнано, що ОСОБА_1 винний у вчиненні адміністративного проступку, що в подальшому Закарпатським апеляційним судом було спростовано. Отже, нововиявленою обставиною у цьому випадку є постанова Закарпатського апеляційного суду від 04.08.2025 у справі №306/1674/24. … Враховуючи вищевикладені обставини, виходячи із системного аналізу положень законодавства України, слід дійти висновку, що постанова Закарпатського апеляційного суду від 04.08.2025 у справі № 306/1674/24, є нововиявленою у розумінні ст.361 КАС України, а тому заяву про перегляд судового рішення у справі №280/5840/24 за ново виявленими обставинами слід задовольнити, а рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 10.09.2024 року скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги. ….

Ухвалою судді від 08.09.2025 відкрито провадження за нововиявленими обставинами та призначено судове засідання на 24.09.2025 у порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) учасників справи.

У судовому засіданні 24.09.2025 представник позивача підтримав заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

ГУНП в Запорізькій області подано до суду додаткові пояснення на заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, в яких зазначено: … Так у заяві зазначається, про скасування рішення у справі № 306/1674/24 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 204-1 КУпАП на підставі постанови Закарпатського апеляційного суду від 04.08.2025. Пунктом 3 частини другої статті 361 Кодексу адміністративного судочинства України, на який як на підставу перегляду посилається заявник, встановлено, що однією з підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення рішення чи постановлення ухвали, що підлягають перегляду. Зазначаємо про існуючі висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 30 червня 2020 року у справі № 19/028-10/13 де зазначено, що підставою перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Вказаний висновок застосував також Верховний Суд у постанові від 21 березня 2023 року у справі № 640/19240/21, де додав, що перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд уже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення. Вважаємо, що для нововиявлених обставин за пунктом 3 частини другої статті 361 Кодексу адміністративного судочинства України характерним є їх виникнення після ухвалення судового рішення, в основу якого було покладено інше судове рішення, яке існувало на час розгляду справи і про яке було відомо суду і всім учасникам судового процесу. У цьому випадку нововиявленою є обставина, яка полягає у подальшому скасуванні такого преюдиційного судового рішення. Під час вирішення питання про наявність підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, передбачених пунктом 3 частини другої статті 361 КАС України, дослідженню підлягає те, чи скасоване судове рішення в іншій справі було покладено в основу рішення, про перегляд якого подано заяву, тобто чи мало таке судове рішення преюдиційне значення і суттєво впливало на результат розгляду справи, про перегляд судового рішення у якій подано заяву. Зазначаємо, що рішення суду першої та апеляційної інстанції у справі № 280/5840/24 не обгрунтовувались на таку підставу, як рішення у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності. Так, у постанові Третього апеляційного адміністративного суду від 10.12.2024 у справі № 280/5840/24 у мотивувальній частині викладено висновки про свідоме невиконання позивачем обов`язку прибути до підрозділу за відповідною командую оскільки він без дозволу керівництва ГУНП в Запорізькій області виїхав за межі Запорізької області. Далі зазначено, про затримання ОСОБА_1 за підозрою у спробі незаконного перетину державного кордону України у складі групи осіб поза встановленими пунктами пропуску через державний кордон України та складання у зв`язку з чим адміністративних протоколів за ч.2 ст.204-1 КУпАП. Враховуючи ці обставини, вважаємо що рішення у справі №306/1674/24 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.204-1 КУпАП не було покладено як підставу для підтвердження факту порушення позивачем службової дисципліни. Крім того, зазначаємо, що навіть за наявності позиції суду апеляційної інстанції про недоведеність факту порушення позивачем службової дисципліни щодо його обов`язку за викликом з`явитись на своє робоче місце за сигналом «Навчальна тривога» суд погодився із доводами про наявність інших дій вчинених позивачем - без отримання дозволу керівництва ГУНП у Запорізькій області самовільно залишив територію області. За висновками суду апеляційної інстанції ці дій мають склад дисциплінарного проступку та доводяться не спростованими ОСОБА_1 фактами, які встановлені під час службового розслідування і які є несумісними з проходженням служби в поліції та суперечать змісту присяги працівника Національної поліції України, ігноруванні вимоги Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, Закону України "Про Національну поліцію" Правил внутрішнього службового розпорядку дня поліцейських апарату ГУНП та його відокремлених структурних підрозділів (відділів, відділень), затверджених наказом ГУНП в Запорізькій області від 19.08.2016 № 1987, своєї посадової інструкції (функціональних обов`язків), а отже своїми діями останній вчинив дисциплінарний проступок. Тобто суд апеляційної інстанції при перегляді судового рішення першої інстанції у зазначеній справі надав оцінку всім фактичним обставинам, які мали значення для цієї справи та не спирався на рішення у справі про притягнення до адміністративної відповідальності, у зв`язку з чим підстави для перегляду справи за нововиявленими обставинами, відсутні. ….

У судовому засіданні 24.09.2025 представник відповідача заперечував проти задоволення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Відповідно до ч.1 ст.361 КАС України судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно з ч.2 ст.361 КАС України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.

За ч.4 ст.361 КАС України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Як зазначено у ч.1 ст.368 КАС України, заява про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами розглядається у судовому засіданні протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до ч.2 ст.368 КАС України справа розглядається за правилами, встановленими цим Кодексом для провадження у суді тієї інстанції, яка здійснює перегляд. В суді першої інстанції справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи. Неявка заявника або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Згідно з ч.4 ст.368 КАС України за результатами перегляду рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд може: 1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі; 2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення; 3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

Як зазначено у ч.1 ст.369 КАС України, у разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 10.12.2024 у справі №280/5840/24 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 10.09.2024 в адміністративній справі №280/5840/24 залишено без змін.

При цьому, у постанові Третього апеляційного адміністративного суду від 10.12.2024 у справі №280/5840/24 зазначено: «… Щодо порушення службової дисципліни, що виразилось в неприбутті на робоче місце, без поважних причин, після отримання повідомлення про збір особового складу за сигналом Навчальна тривога. За змістом службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 не виконав наказ ГУНП в Запорізькій області та не прибув до підрозділу поліції 06.06.2024 року за сигналом НАВЧАЛЬНА ТРИВОГА, даний захід застосовується для підвищення мобілізаційної готовності територіальних та структурних підрозділів ГУНП в Запорізькій області шляхом проведення тренувань за навчальним сигналом Навчальна тривога. Складено Акт від 06.06.2024року про відсутність позивача на службі. В той же час, в матеріалах справи відсутні докази безпосереднього повідомлення позивача про проведення навчальної тривоги, а також не доведено відповідачем існування схеми сповіщення та довідки, яка б змогла підтвердити, що позивач сповіщався за такою схемою. За відсутності зазначених доказів, неможливо встановити, коли розпочався, скільки часу тривав, і коли закінчився зазначений захід. Крім того, враховуючи ту обставину, що збір за сигналом навчальна тривога проводився в межах робочого часу, під час службового розслідування членами комісії мало бути з`ясовано питання, чому позивач був відсутній на робочому місці. Досліджуючи дане питання комісією встановлено про свідоме невиконання позивачем обов`язку прибути до підрозділу за відповідною командую оскільки помічник чергового чергової частини відділу поліції № 2 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області старший сержант поліції ОСОБА_1 без дозволу керівництва ГУНП в Запорізькій області виїхав за межі Запорізької області. Вподальшому, о 06.06.2024 о 06:40 ОСОБА_2 та ОСОБА_1 були затримані військовослужбовцями НОМЕР_2 прикордонного загону ( АДРЕСА_3 ) Державної прикордонної служби України у м. Свалява Свалявської міської територіальної громади Мукачівського району Закарпатської області за підозрою у спробі незаконного перетину державного кордону України у складі групи осіб поза встановленими пунктами пропуску через державний кордон України, у зв`язку з чим відносно вказаних поліцейських були складені адміністративні протоколи за ч. 2 ст. 204-1 КУпАП. Відповідно до положень ч. 2 ст. 204-1 КУпАП передбачена відповідальність за перетинання або спробу перетинання державного кордону України будь-яким способом поза пунктами пропуску через державний кордон України або в пунктах пропуску через державний кордон України без відповідних документів або з використанням підробленого документа чи таких, що містять недостовірні відомості про особу, чи без дозволу відповідних органів влади, вчинене групою осіб або особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне з порушень, передбачених частиною першою цієї статті. Відповідно до Указу Президента України №64/2022 Про введення воєнного стану в Україні 24 лютого 2022 року на території Україні запроваджено воєнний стан. Воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень (ст. 1 Закону України Про правовий режим воєнного стану). Окрім того, згідно Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №69/2022 в Україні запроваджено загальну мобілізацію, що передбачає здійснення визначених Законом України Про правовий режим воєнного стану заходів, зокрема, обмеження виїзду чоловіків віком 18-60 років за кордон. Докази, наведені вище, які апеляційний суд визнає належними й допустимими та у своїй сукупності підтверджують винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного проступку. Колегія суддів вважає, якщо і не доведено факт порушення позивачем службової дисципліни щодо його обов`язку за викликом з`явитись на своє робоче місце за сигналом Навчальна тривога, то інші дії вчинені позивачем як працівником поліції доводяться не спростованими останнім фактами, які встановлені під час службового розслідування. Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 у справі № 815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Колегія суддів звертає увагу на те, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення ЄСПЛ від 19.06.2001 у справі Звежинський проти Польщі (заява № 34049/96), рішення ЄСПЛ від 19.04.2007 у справі Вільхо Ескелінен та інші проти Фінляндії (заява № 63235/00). Вчинення навіть одного проступку, який ганьбить звання офіцера поліції, нівелює всі попередні заслуги поліцейського, оскільки дискредитує не лише особу поліцейського, а й поліцію в цілому, як орган, що служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку (постанова Верховного Суду від 03.05.2018 у справі №810/2073/16року). До того ж, колегія суддів бере до уваги, що обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є правом роботодавця в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, відносно якої має бути застосовано таке стягнення, тобто належить до дискреційних повноважень відповідача, який за умови встановлення факту порушення службової дисципліни має право з урахуванням всіх обставин справи та особи порушника обрати один з визначених законом видів покарання. Аналогічні висновки містять в постановах ВС від 25.04.2018 у справі №800/547/17, від 22.03.2019 у справі 804/676/18, від 22.11.2019 у справі 826/6107/18, від 31.03.2020 у справі 806/2492/16, від 25.06.2020 № 2240/2329/16. Колегія суддів доходить висновку, що позивач вчинив дії, які є несумісними з проходженням служби в поліції та суперечать змісту присяги працівника Національної поліції України, проігнорував вимоги Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, Закону України "Про Національну поліцію", а отже своїми діями вчинив дисциплінарний проступок, за що передбачена дисциплінарна відповідальність у вигляді звільнення зі служби. За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог в частині скасування Наказу ГУНП у Запорізькій області №819 від 06.06.2024 року у частині притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача у формі звільнення, а також прийнятий на його основі Наказу №419о/с від 07.06.2024року. …».

Судом з`ясовано, що постановою Свалявського районного суду Закарпатської області від 27.08.2024 у справі №306/1674/24 визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.204-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п"ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 8500 (вісім тисяч п"ятсот гривень).

04.08.2025 постановою Закарпатського апеляційного суду у справі №306/1674/24 апеляційну скаргу адвоката Піскарьова А.О. в інтересах ОСОБА_1 задоволено, а постанову судді Свалявського районного суду Закарпатської області від 27.08.2024 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.204-1 КУпАП скасовано.

Судом прийняті до уваги обставини встановлені постановою Закарпатського апеляційного суду від 04.08.2025 у справі №306/1674/24.

Разом із цим, як судом першої інстанції, так і апеляційної інстанції у справі №280/5840/24 не досліджувалась та не оцінювалась постанова Свалявського районного суду Закарпатської області від 27.08.2024 у справі №306/1674/24.

Постанова Свалявського районного суду Закарпатської області від 27.08.2024 у справі №306/1674/24 не була підставою для ухвалення рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 10.09.2024 у справі №280/5840/24 та постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 10.12.2024 у справі №280/5840/24.

На думку суду, позивачем не доведено існування істотних для справи обставин, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі позивачу, який звертається із заявою, на час розгляду справи.

Суд вважає, що постанова Закарпатського апеляційного суду від 04.08.2025 у справі №306/1674/24 не може бути відповідно до п.1, п.3 ч.2 ст.361 КАС України підставою для скасування рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 10.09.2024 у справі №280/5840/24.

Наявність постанови Закарпатського апеляційного суду від 04.08.2025 у справі №306/1674/24 не свідчить про не вчинення позивачем дій, які є не сумісними з проходженням служби у поліції.

Надані позивачем документи не спростовують встановлених обставин викладених в рішенні Запорізького окружного адміністративного суду від 10.09.2024 у справі №280/5840/24 з урахуванням постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 10.12.2024 у справі №280/5840/24.

Заява ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та документи надані до суду в її обґрунтування, не можуть бути підставою для скасування рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 10.09.2024 у справі №280/5840/24.

З урахуванням викладеного, має бути відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 10.09.2024 у справі №280/5840/24 за нововиявленими обставинами.

Судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч.1 ст.132 КАС України).

Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (ч.1 ст.143 КАС України).

Позивач звільнений від сплати судового збору.

Оскільки у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами має бути відмовлено, то, відповідно, з відповідача на користь ОСОБА_1 судові витрати стягнуті бути не можуть.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.132, 143, 241, 243, 361, 368, 369 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 (зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання: АДРЕСА_1 ; фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ; ІНФОРМАЦІЯ_1 ) про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 10.09.2024 у справі №280/5840/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (вул.Апухтіна Дмитра, буд.29, м.Запоріжжя, Запорізька область, 69057; ) про скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Залишити рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 10.09.2024 у справі №280/5840/24 в силі.

У стягненні з Головного управління Національної поліції в Запорізькій області на користь ОСОБА_1 судових витрат відмовити.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: adm.zp.court.gov.ua/sud0870/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повний текст судового рішення складено 24.09.2025.

Суддя О.О. Прасов