Справа № 638/18630/25
Суддя: Яковлева В. М.
Дата ухвалення: 2025-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/638/507/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

24 вересня 2025 року м. Харків

Шевченківський районний суд м. Харкова в складі головуючої судді Яковлевої В.М., вирішуючи питання про відкриття провадження у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 про скасування протоколу про накладення адміністративного стягнення

встановив:

23 вересня 2025 року до Шевченківського районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_1 до начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 про скасування протоколу про накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 вересня 2025 року, визначено головуючого суддю (суддю-доповідача) Яковлеву В.М.

Матеріали справи передані в провадження судді Яковлевої В.М. 24 вересня 2025 року.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить такого висновку.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, передбачених статтею 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленими статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що на даний час не може бути відкрито провадження у справі, оскільки позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України.

Так згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Разом з тим в тексті позовної заяви не вказані вищезазначені відомості, в той час коли наявна інформація лише про адресу проживання позивача, його РНОКПП та контактний номер телефону. Інші відомості, зазначення яких вимагається положеннями пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України, в позовній заяві відсутні.

Також у відповідності до вимог статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Вищевказані вимоги статті 160 КАС України також не виконані позивачем в повному обсязі, який до того ж взагалі не вказав у тексті прохальну частину позовної заяви із зазначенням додатків, доданих до позовної заяви.

Крім того, у відповідності до ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

При цьому позивачем також не виконані вимоги вищевказаної статті, оскільки позовна заява подана до суду лише в одному примірнику.

Крім того, суд вказує, що відповідно до п. 1 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки затверджених постановою КабінетуМіністрів Українивід 23лютого 2022р.№ 154 (далі Положення) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації. Територіальні центри комплектування та соціальної підтримки утворюються в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі, інших містах, районах, районах у містах.

Згідно з п. 3 Положення районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, як структурні підрозділи територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, м. Києва та Севастополя підпорядковуються відповідному територіальному центру комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, області, мм. Києва та Севастополя, на території відповідальності якого вони перебувають згідно з адміністративно-територіальним устроєм України.

п.7 Положення передбачає, що Територіальні центри комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя є юридичними особами публічного права, мають самостійний баланс, реєстраційні рахунки в органах Казначейства.

В свою чергу, районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є відокремленими підрозділами відповідних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя.

Відповідно до ч. 2 ст. 235 КУпАП, від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Аналіз наведених норми права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, керівник відповідного органу діє не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені територіальному центру комплектування та соціальної підтримки області.

Разом з тим як вбачається з тексту позовної заяви, відповідачем у справі є т. в. о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 .

При цьому в тексті позовної заяви відсутнє належне обгрунтування необхідності залучення до справи даних співвідповідачів, зважаючи на те, що ОСОБА_4 є начальником саме ІНФОРМАЦІЯ_1 , який власне і виніс оскаржувану постанову №1758 від 16.09.2025.

При цьому з невідомих причин позивач просить скасувати саме протокол про накладення адміністративного стягнення, в той час коли до позовної заяви долучено постанову №1758 від 16.09.2025.

Разом з тим згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір - це грошова сума, що сплачується особою, яка звертається до суду. Розмір судового збору визначається законом і залежить від об`єктивних ознак позову (заяви), з яких правовідносин він виник і який предмет позову. Умови сплати судового збору однакові і рівні для всіх позивачів, а пільги щодо його сплати передбачені безпосередньо законом.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI.

Відповідно до вимог частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах, за подання до суду адміністративного позову фізичною особою - у розмірі 0.4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року 3028.00 гривні.

З урахуванням вказаного, позивачем має бути сплачений судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Таким чином, позивачу необхідно надати суду документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір перерахувати за банківськими реквізитами або сплатити онлайн на офіційному веб-порталі Судова влада України https://court.gov.ua/affairs/sudytax/

За таких обставин, зважаючи на обставини, зазначені вище, суд буде позбавлений можливості здійснити повний та всебічний розгляд справи, встановити всі фактичні обставини справи, що мають значення для правильного вирішення спору, ухвалити законне та обґрунтоване рішення.

Згідно з положеннями частини першої, третьої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

За таких обставин адміністративний позов підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків, а саме: надати суду позовну заяву (уточнену), оформлену у відповідності до вимог статей 160, 161 КАС України, з урахуванням вищевказаних недоліків, та сплатити судовий збір за подання позову до суду.

Керуючись статями 160, 161, 169 КАС України, суд

постановив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 про скасування протоколу про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху для виконання вимог статей 160 і 161 КАС України протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя В. М. Яковлева