Справа № 320/19619/23
Суддя: Хохуляк В.В.
Дата ухвалення: 2025-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2025 року

м. Київ

справа № 320/19619/23

адміністративне провадження № К/990/50136/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Хохуляка В.В., суддів: Олендера І.Я., Ханової Р.Ф.

розглянув у порядку письмового провадження як суд касаційної інстанції справу №320/19619/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРО ШИППІНГ" до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, касаційне провадження у якій відкрито за касаційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.11.2024 (головуючий суддя Кузьменко В.В., суддів: Ганечко О.М., Василенко Я.М.)

УСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ДНІПРО ШИППІНГ" звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 19.05.2023 №4.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 17.06.2024 задоволено повністю адміністративний позов.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.11.2024 відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 17.06.2024 у справі №320/19619/23.

Не погоджуючись з рішенням суду апеляційної інстанції, Головне управління ДПС у м. Києві звернулось з касаційною скаргою до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 27.12.2024 відкрито касаційне провадження у справі №320/19619/23 на ухвалу суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті апеляційного провадження за касаційною скаргою податкового органу та витребувано справу з Київського окружного адміністративного суду.

12.06.2025 до суду касаційної інстанції надійшли матеріали вказаної адміністративної справи.

Разом з тим, у матеріалах справи №320/19619/23 відсутні матеріали апеляційного провадження та оскаржувана ухвала від 26.11.2024.

Суд касаційної інстанції за допомогою комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» здійснив витребування електронної справи (окремих матеріалів апеляційного провадження та оскаржуваної ухвали від 26.11.2024), яка формувалась судом апеляційної інстанції.

Відповідно, касаційний перегляд справи здійснюється на підставі електронної справи (окремих матеріалів апеляційного провадження та оскаржуваної ухвали від 26.11.2024), сформованої судом апеляційної інстанції та матеріалів справи, які надійшли до суду касаційної інстанції в паперовій формі.

Ухвалою суду від 22.09.2025 розгляд справи призначено у порядку письмового провадження на 23.09.2025.

Касаційний розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження відповідно до статті 345 КАС України.

Верховний Суд, на підставі встановлених фактичних обставин справи, з`ясував наступне.

ТОВ "ДНІПРО ШИППІНГ" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві, в якому просило суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 19.05.2023 №4, яким Товариству зменшено розмір бюджетного відшкодування ПДВ на суму 5' 441' 507грн за січень 2023 року.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 17.06.2024 позов задоволено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, Головне управління ДПС у м. Києві звернулось до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою.

Оскаржуваною ухвалою у відкритті апеляційного провадження відмовлено.

Апеляційний суд вказав, що повернення вперше поданої апеляційної скарги, відсутність фінансування державного органу чи несвоєчасна сплата судового збору не може бути визнано поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження. Крім того, особа, яка утримується за рахунок Державного бюджету України, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору. Обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з Державного бюджету України та відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень, не є підставою для поновлення строку апеляційного оскарження. Колегія суддів дійшла висновку, що зазначені апелянтом причини пропуску строку на оскарження рішення є неповажними, будь-яких інших причин, які б об`єктивно та непереборно перешкоджали вчасно подати апеляційну скаргу до суду, та які б могли бути визнані поважними апелянтом не наведено.

Податковий орган не погодився з ухвалою про відмову у відкритті апеляційного провадження, звернувся з касаційною скаргою, у якій відповідач просить скасувати ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.11.2024 та направити справу до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду по суті. Головне управління ДПС у м. Києві вважає що Шостим апеляційним адміністративним судом всупереч фактичним обставинам справи необґрунтовано відмовлено у відкритті апеляційного провадження, не досліджено підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження викладені в клопотанні Головного управління ДПС у м. Києві, внаслідок чого його залишено без задоволення й ухвалено передчасне рішення про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Як зазначає відповідач, не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, податковий орган в межах процесуального строку звернувся з апеляційною скаргою, проте, ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві повернуто особі, яка її подала, оскільки апеляційна скарга підписана особою, якою не підтверджено наявність у неї повноважень на підписання такої апеляційної скарги. Не зволікаючи зі строками повторного звернення, Головне управління ДПС у м. Києві звернулося до Шостого апеляційного адміністративного суду із апеляційною скаргою вдруге із зазначенням причини пропуску на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, тобто, в найкоротші строки. На виконання вимог суду, Головне управління ДПС у м. Києві в межах строку на усунення недоліків апеляційної скарги звернувся із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій зазначено, що при первинному зверненні з апеляційною скаргою судом не надано оцінку виписці з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань в якій надано право вчиняти дії від імені Головного управління ДПС у м. Києві.

При цьому, оскаржуваною ухвалою суд відмовив у відкритті апеляційного провадження з підстав, що повернення вперше поданої апеляційної скарги у зв`язку з відсутністю фінансування державного органу чи несвоєчасна сплата судового збору не може бути визнаною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження. Скаржник зазначає, що при винесенні ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження судом взагалі з незрозумілих підстав зазначено про незадовільний фінансовий стан Головного управління ДПС у м. Києві (відсутність сплати судового збору), тоді як, документ про сплату судового збору, а саме платіжна інструкція № 1900 від 01.07.2024 долучалася як до першої, так і до другої (повторної) апеляційної скарги.

Посилаючись на висновки Верховного Суду, відповідач доводить, що повернення вперше поданої апеляційної скарги не позбавляло права скаржника відповідно до вимог статті 169 КАС України на повторне звернення до суду в порядку, встановленому законом, чим скористувався скаржник звернувшись вдруге з апеляційною скаргою в найкоротший термін після повернення апеляційної скарги. Як наголошує відповідач, вдруге апеляційна скарга подана відповідачем у максимально короткий строк з моменту повернення попередньо поданої апеляційної скарги, до якої було додано копію платіжного доручення про повну сплату судового збору, що є свідченням того, що відповідач намагався вчинити усі залежні від нього процесуальні дії у розумний строк для реалізації свого права на апеляційне оскарження.

Позивач скористався правом заперечити проти доводів касаційної скарги, у поданому відзиві представник Товариства зазначає, що аналіз аргументів, якими відповідач обґрунтовує свою касаційну скаргу, дає підстави дійти висновку, що відповідач не досліджував обставини та правові підстави, зазначені у рішенні суду апеляційної інстанції. представник позивача звертає увагу, що передбачена законом можливість повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом, передбачає, в тому числі, і дотримання процесуальних строків. Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин. Позивач вважає, суд апеляційної інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. На підставі викладеного, позивач просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а рішення суду апеляційної інстанції без змін.

Верховний Суд, переглянувши ухвалу суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті апеляційного провадження, в межах доводів та вимог касаційної скарги, на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права, вбачає підстави для задоволення касаційної скарги, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням суду першої інстанції від 17.06.2024 позов задоволено.

17.07.2024 податковий орган звернувся з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції.

21.10.2024 ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу повернуто особі, яка її подала.

23.10.2024 через підсистему «Електронний суд» Головним управлінням ДПС у м. Києві отримано ухвалу про повернення апеляційної скарги від 21.10.2024 (згідно Довідки про доставку електронного листа документ доставлено до електронного кабінету 22.10.2024 22:00год).

29.10.2024 податковий орган вдруге звернувся з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції.

30.10.2024 ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу залишено без руху.

26.11.2024 ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на рішення на рішення суду першої інстанції від 17.06.2024.

Верховний Суд вважає висновки суду апеляційної інстанції помилковими, зробленими з порушенням норм процесуального права, з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною другою статті 295 КАС передбачено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу (частина третя статті 295 КАС України).

Якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі (пункт 4 частини першої статті 299 КАС України).

Частинами першою та другою статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки

Суд наголошує, сам по собі факт повернення апеляційної скарги не є поважною причиною пропуску строку, тому при вирішенні питання про поважність наведених стороною у справі причин, суд має враховувати всі обставини, в тому числі також і ті обставини, які стали підставою для повернення попередньо поданої апеляційної скарги, а також період часу, який сплинув з моменту, коли особа дізналась про відповідне рішення суду, яким чином діяла ця особа протягом зазначеного часу. Суди мають враховувати, чи вчинялись особою, яка має намір подати апеляційну скаргу, усіх можливих та залежних від неї дій у розумні строки, без невиправданих зволікань з метою виконання процесуального обов`язку щодо дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень.

У справі, що розглядається на підставі матеріалів справи судом касаційної інстанції з`ясовано, що вперше відповідач оскаржив у апеляційному порядку рішення суду першої інстанції в межах строку, визначеного статтею 295 КАС України. До апеляційної скарги додано докази сплати судового збору, а саме, платіжну інструкцію №1900 від 01.07.2024 (дата виконання 02.07.2024) на суму 40260,00грн.

Суд апеляційної інстанції повернув апеляційну скаргу особі, яка її подала. Повернення апеляційної скарги мотивовано тим, що як встановлено судом, скаржником не надано суду доказів в підтвердження повноважності представництва Ліщук О.В. на момент подання апеляційної скарги від імені Головного управління ДПС у м. Києві, а відтак, відсутні повноваження останнього щодо підписання апеляційної скарги від імені Головного управління ДПС у м. Києві. Таким чином, апеляційна скарга підписана особою, якою не підтверджено наявність у неї повноважень на підписання такої апеляційної скарги.

Звертаючись повторно з апеляційною скаргою, податковий орган в апеляційній скарзі у частині щодо поновлення строку на апеляційне провадження вказав, що первинну апеляційну скаргу було подано в межах процесуальних строків, проте, скаргу повернуто, оскільки її підписано особою, право якої на вчинення таких дій не підтверджено у встановленому законом порядку. Скаржник зазначив, що до апеляційної скарги додано документ про сплату судового збору.

Суд апеляційної інстанції, постановляючи ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, встановив, що апеляційну скаргу апелянтом подано апеляційну скаргу вдруге. Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважав, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 296 КАС України. Суд дійшов висновку, що апелянту необхідно надати суду обґрунтоване клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження, у випадку наявності підстав та доказів, які б підтверджували неможливість своєчасного вчинення процесуальної дії зі звернення до суду з апеляційною скаргою у строк, визначений законом.

Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції мотивував своє рішення тим, що невиконання вимог щодо сплати судового збору при поданні апеляційної скарги, що зумовило повернення вперше поданої апеляційної скарги, не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, оскільки не є такою, що не залежить від волі особи, яка подає апеляційну скаргу, і не надає такій особі права у будь-який необмежений час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на оскарження судового рішення.

Втім, висновок суду апеляційної інстанції про невиконання вимог щодо сплати судового збору при поданні апеляційної скарги, що зумовило повернення вперше поданої апеляційної скарги не відповідає фактичним обставинам, які підтверджуються доказами, що містяться в матеріалах справи. Суд касаційної інстанції звертає увагу, що ухвалою апеляційної інстанції у цій справі вперше подану апеляційну скаргу повернуто апелянту з підстав невідповідності повноважень підписанта скарги. Також, матеріали справи свідчать, що документ про сплату судового збору долучено скаржником до апеляційної скарги.

Крім того, касаційний суд відзначає, що звертаючись з апеляційною скаргою вдруге, податковий орган повторно додає до апеляційної скарги документ про сплату судового збору.

Таким чином, з викладеного слідує, що мотиви оскаржуваного судового рішення є безпідставними. Верховний Суд вважає, що судом апеляційної інстанції не встановлено фактичні обставини, не досліджено докази, оскаржуване судове рішення є необґрунтованим, прийнятим з порушенням норм процесуального закону і підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду, під час якого суду апеляційної інстанції необхідно встановити дійсні фактичні обставини, перевірити якими доказами такі обставини підтверджуються та ухвалити законне і обґрунтоване рішення.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.

Керуючись статтями 341, 349, 353, 355, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві задовольнити.

Ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.11.2024 у справі №320/19619/23 скасувати.

Справу №320/19619/23 передати до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду на стадії вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

В.В. Хохуляк

І.Я. Олендер

Р.Ф. Ханова

Судді Верховного Суду