Справа № 320/21246/23
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2025-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2025 року м.Київ № 320/21246/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Головенко О.Д., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами загальними позовного провадження адміністративну справу за позовом Комунального підприємства Київської обласної ради "Переяслав-мельницьктепломережа" до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов"язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Комунальне підприємство Київської обласної ради "Переяслав-Хмельницьктепломережа" з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області та просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення від 22.05.2023 № 303/4-1036 "Про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу";

зобов`язати вилучити (виключити) з інтегрованої картки відомості про наявність податкового боргу на загальну суму 4 721 443,13 грн, а саме:

з податку на додану вартість в розмірі 4 171 034,64 грн;

з податку на прибуток - 297 509,57 грн, в тому числі пеня - 47 306,41 грн;

в частині чистого прибутку - 252 898,92 грн, в тому числі пеня - 90 599,22 грн.

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.06.2023, головуючим суддею у даній справі визначено суддю Харченко С.В.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 13.02.2024 суддю Київського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 було звільнено у зв`язку з поданням заяви про відставку.

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим суддею у даній справі визначено суддю Головенка О.Д.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 16.04.2024 провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 24.05.2024 о 10:30.

24.05.2024 до суду від представника позивача надійшла заява про уточнення (збільшення позовних вимог) позовної заяви, відповідно до якої останній просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення від 22.05.2023 № 303/4-1036 "Про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу";

зобов`язати вилучити (виключити) з інтегрованої картки відомості про наявність податкового боргу на загальну суму 4 721 443,13 грн, а саме:

з податку на додану вартість в розмірі 4 171 034,64 грн;

з податку на прибуток - 297 509,57 грн, в тому числі пеня - 47 306,41 грн;

в частині чистого прибутку - 252 898,92 грн, в тому числі пеня - 90 599,22 грн;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 24.10.2023 № 7 - штраф з ПДВ на загальну суму 1 851 437,73 грн;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення від 19.03.2024 № 7 - штраф з ПДВ на загальну суму 19 444,50 грн;

зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області відновити попередній правовий стан шляхом скасування, відкликання платіжних інструкцій про списання (стягнення коштів) з рахунків КП КОР Переяслав-Хмельницьктепломережа, відкритих в АТ Перший Український міжнародний банк, АТ Сенс Банк, АТ Райффайзен Банк, АТ Приват Банк на загальну суму 8 015 381,04 грн та повернення списаних коштів на рахунки позивача.

Ухвалою від 24.05.2024 дану заяву було залишено без руху, оскільки її подано позивачем без дотримання норм встановлених КАС України та запропоновано усунути їх шляхом подання до суду доказів сплатити судового збору, подати правове обґрунтування протиправності оскаржуваних рішень, пояснення щодо взаємозв"язку та винекнення підстав звернення з даними вимогами до суду та об"єднання їх з попередніми вимогами, а також обгрунтованого клопотання про порушення строку звернення до суду з посиланням на письмові докази.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.06.2024 заяву Комунального підприємства Київської обласної ради "Переяслав-Хмельницьктепломережа" про поновлення строку звернення до суду було задоволено, а заяву про збільшення позовних вимог прийняти до розгляду.

В обґрунтування своїх позовних вимог вказує, що спірні рішення прийнято контролюючим органом протиправно, оскільки не взято до уваги попередні рішення суду, які свідчать про відсутність будь якої заборгованості у позивача. Вважає, що дії відповідача призводять до безпідставного донарахування податків та штрафних санкцій.

Від відповідача 25.09.2025 (19.08.2025 дата формування документу через систему «Електронний суд») надійшов відзив, відповідно до якого податковий орган вказує, що станом на 18.04.2024 у позивача наявна заборгованість: з податку на додану вартість у сумі 6 059 736,14 грн (термін виникнення з 30.05.2022), у т.ч. податкові зобов`язання у сумі 4 169 982,24 грн (з них залишок по рішенню керівника від 22.05.2023 № 303/4-1036 на який виставлені платіжні інструкції 2 802 431,09 грн); штрафні санкції у сумі 1 883 724,88 грн; пеня у сумі 6 029,02 грн; з частини чистого прибутку у сумі 252 898,92 грн (термін виникнення з 19.02.2015), у т.ч. податкові зобов`язання у сумі 119 852,06 грн; штрафні санкції 21 772,06 грн (по рішенню керівника платіжні інструкції виставлені на суму 111 275,00 грн); з податку на прибуток у сумі 297 509,57 грн (термін виникнення з 25.02.2014), у т.ч. податкові зобов`язання у сумі 244 531,43 грн; штрафні санкції 5 671,73 грн; пеня 47 306,41 грн.

Ухвалою суду від 22.11.2024 підготовче провадження було закрито та за клопотанням сторін продовжено розгляд справи по суті.

06.12.2024 на підставі ч. 9 ст. 205 КАС України подальший розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, оглянувши письмові докази, які були надані сторонами, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що Комунальне підприємство Київської обласної ради Переяслав-Хмельницьктепломережа є юридичною особою (свідоцтво від 22.05.2008 серії А01 № 414216) та платником податків, у тому числі податку на додану вартість (з 05.04.1994 за № 214), що підтверджується довідкою про взяття на облік платника податків від 04.06.2008 № 283.

Станом на 01.05.2023 в інтегрованій картці позивача містився податковий борг на загальну суму - 4 721 443,13 грн, зокрема, з податку на додану вартість (ПДВ) в розмірі 4 171 034, 64 грн, в тому числі пеня - 0 грн; з податку на прибуток - 297 509,57 грн, в тому числі пеня - 47 306,41 грн; в частині чистого прибутку - 252 898,92 грн, в тому числі пеня - 90 599,22 грн.

У зв`язку з цим 22.05.2023 заступником начальника Головного управління ДПС у Київській області В. Луговським прийнято рішення № 303/4-1036 про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу.

Із змісту рішення № 303/4-1036 від 22.05.2023 вбачається, що відповідно до п. 95.5 ст. 95 Податкового кодексу України (далі ПК України) вирішено здійснити погашення усієї суми податкового боргу шляхом стягнення безготівкових коштів з рахунків у банках, органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, та інших фінансових установах.

На підставі акту про результати камеральної перевірки щодо порушення правил (термінів) сплати (перерахування) податків, платежів, зборів від 28.09.2023 за № 20375/10-36-04-07 ГУ ДПС у Київській області було прийнято податкове повідомлення-рішення від 24.10.2023 за № 7 у сумі 1 851 437,73 грн, яка є штрафом за несвоєчасну сплату підприємством ПДВ, на думку контролюючого органу.

На підставі акту про результати камеральної перевірки щодо порушення правил (термінів) сплати (перерахування) податків, платежів, зборів від 21.02.2024 за № 10209/10-36-04-07 ГУ ДПС у Київській області було прийнято КП КОР «Переяслав-Хмельницьктепломережа» податкове повідомлення-рішення від 19.03.2024 за № 7 у сумі 19 444,50 грн, яка є штрафом за несвоєчасну сплату підприємством ПДВ, на думку контролюючого органу.

Як вбачається з матеріалів справи, у провадженні судів перебували справи про стягнення з позивача податкового боргу, а саме станом на 18.07.2008 на суму 781 640, 29 грн (справа № А20/271-08), станом на 02.12.2016 на суму 3 481 564,99 грн (справа № 810/4054/16), - станом на 31.12.2018 на суму 3 325 172,33 грн (справа № 320/11500/20).

Так, 22.07.2008 Переяслав-Хмельницький міжрайонний прокурор в інтересах держави, в особі Переяслав-Хмельницької ОДПІ пред`явив до КП КОР „Переяслав-Хмельницьктепломережа позов про стягнення податкової заборгованості із сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) станом на 18.07.2008 в розмірі 781 640, 29 грн, яка складалася із заборгованості: податку на додану вартість в розмірі - 287 069,20 грн, в тому числі пеня - 46 728,04 грн; податку на прибуток в розмірі - 366 028,78 грн, в тому числі пеня - 39 418,53 грн та частини прибутку - 119 869,00 грн, в тому числі пеня - 17 673,49 грн (справа № А20/271-08).

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що підприємство невчасно та не в повному обсязі сплачувало грошові зобов`язання до бюджету, в результаті чого виник податковий борг на суму 781 640, 29 грн, який утворився в 2003 році, у зв`язку з чим відповідачу було виставлено податкові вимоги № 1/55 від 01.02.2003 та форми „Ю № 1/235 від 03.08.2004, які залишились без задоволення.

28.04.2009 постановою Господарського суду Київської області позов задоволено. стягнуто з КП КОР „Переяслав-Хмельницьктепломережа на користь Переяслав-Хмельницької ОДПІ 749 208,90 грн податкової заборгованості.

08.06.2010 постановою Київського апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу КП КОР „Переяслав-Хмельницьктепломережа задоволено та постанову Господарського суду Київської області від 28.04.2009 скасовано, а у задоволенні позову Переяслав-Хмельницького міжрайонного прокурора в інтересах держави, в особі Переяслав-Хмельницької ОДПІ Київської області до КП КОР „Переяслав-Хмельницьктепломережа про стягнення податкової заборгованості відмовлено.

14.06.2012 ухвалою Вищого адміністративного суду України касаційну скаргу Переяслав-Хмельницької ОДПІ відхилено, а постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 08.06.2010 у справі № А20/271-08 залишено без змін.

Крім того, 16.03.2009 у даній справі № А20/271-08 було проведено судово-економічну експертизу, згідно якої (висновок судово-економічної експертизи № 1320 від 16.03.2009) встановлено, що КП КОР „Переяслав-Хмельницьктепломережа станом на 26.01.2009 мало переплату з податків в бюджет в розмірі 133 636,48 грн, яка складається з переплати в бюджет з податку на додану вартість (основний платіж, штрафні санкції, пеня) за період з травня 2007 року по грудень 2008 року в розмірі 187 183,00 грн; заборгованості підприємства з податку на прибуток (основний платіж, штрафні санкції, пеня) за період : II квартал 2007 року - IV квартал 2008 року в розмірі 57 862,52 грн; переплати в бюджет з частини прибутку належному до сплати в бюджет (основний платіж, штрафні санкції, пеня) за період: II квартал 2007 року - IV квартал 2008 року в розмірі 4 316,00 грн.

Заборгованість з податку на прибуток в розмірі 57 862,52 грн, сплачена до бюджету (з урахуванням штрафів і пені на день сплати) на загальну суму 67 937, 51 грн, у тому числі платіжними дорученнями:

від 23.09.2009 № 1313 -39 817,30 грн - за півріччя 2007 року;

від 30.07.2009 № 1078 - 25 227,54 грн - за І квартал 2008 року;

від 30.07.2009 № 1079 - 2 892,67 грн - за І півріччя 2008 року.

Однак, податковий борг в розмірі 781 640, 29 грн, який був предметом розгляду справи по даний час не списано, що призводить на думку позивача до порушення прав підприємства і як наслідок прийняття оскаржуваних рішень.

09.12.2016 Броварська об`єднана державна податкова інспекція Головного управління ДФС у Київській області звернулась до Київського окружного адміністративного суду з позовом до КП КОР "Переяслав- Хмельницьктепломережа" про стягнення податкового боргу в розмірі 3 481 564,99 грн на користь держави (справа № 810/4054/16).

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що підприємство невчасно та не в повному обсязі сплачувало грошові зобов`язання до бюджету, в результаті чого виник податковий борг на суму 3 481 564,99 грн, який утворився в 2003 році, у зв`язку з чим відповідачу було виставлено податкові вимоги № 1/55 від 01.02.2003 та форми „Ю № 1/235 від 03.08.2004, які залишились без задоволення.

За підприємством рахувався податковий борг в розмірі 3 481 564,99 грн, що складався з податку на додану вартість в розмірі 2 994 563,23 грн, в тому числі пеня - 751 187, 44 грн, податку на прибуток в розмірі 342 171,60 грн в тому числі пеня - 64 369,874 грн, та частини чистого прибутку в розмірі 144 830,16 грн в тому числі пеня -3 498,16 грн.

Відповідно до рішення Київського окружного адміністративного суду від 28.12.2018 у задоволенні позову відмовлено в повному обсязі.

Крім того, ухвалою суду від 28.12.2018 було ухвалено окрему ухвалу, якою зобов`язано усунути причини та умови, які сприяли порушенню закону щодо порушень в обліку платежів КП КОР "Переяслав-Хмельницьктепломережа", а саме в інтегрованих картках платника з податку на додану вартість, з податку на прибуток підприємств та частини чистого прибутку за 2008-2017 роки, обов`язок ведення яких покладено на Головне управління ДФС у Київській області.

27.03.2019 постановою Шостого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу податкового органу залишено без задоволення, а окрему ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 28.12.2018 - без змін.

06.11.2020 Головне управління ДПС у Київській області звернулось з позовом до КП КОР "Переяслав-Хмельницьктепломережа" про стягнення з рахунків у банках, що обслуговують боржника - 3 325 172,33 грн податкового боргу (справа № 320/11500/20).

Позовні вимоги обґрунтовувались тим, що підприємство невчасно та не в повному обсязі сплачувало грошові зобов`язання до бюджету, в результаті чого виник податковий борг на суму 3 325 172, 33 грн, у зв`язку з чим підприємству було виставлено податкову вимогу № 1/235 від 03.08.2004.

21.10.2021 рішенням Київського окружного адміністративного суду у задоволенні позову відмовлено. Відповідно до постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.01.2022 рішення набрало законної сили.

Позивач вважає, що спірні рішення прийняті податковим органом на підставі недостовірних вихідних даних, внаслідок цього суми донарахувань, зазначені в них як похідні від недостовірних вихідних даних, так само є недостовірними та необґрунтованими. Без безумовного виконання рішень судів в повному обсязі, не виключивши з інтегрованих карток скасовані та не визнані судами за попередніми справами сум податкового боргу, продовжуючи нараховувати на суми боргу, які мали бути виключені з інтегрованих карток, штрафні санкції та зараховуючи поточні вчасно сплачені позивачем податки в рахунок погашення неіснуючих боргів попередніх періодів, по яких вже були прийняті рішення на користь позивача, призводить і в майбутньому буде призводити до безпідставного донарахування підприємству податків та штрафних санкцій, у зв`язку з чим останній звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що виникли між учасниками справи, суд виходив з такого.

ПК України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Податок на додану вартість належить до загальнодержавних податків (п.п. 9.1.3 п. 9.1 ст. 9 ПК України).

Під витратами відповідно до п.п. 14.1.27 п. 14.1 ст. 14 ПК України розуміється сума будь-яких витрат платника податку у грошовій, матеріальній або нематеріальній формах, здійснюваних для провадження господарської діяльності платника податку, в результаті яких відбувається зменшення економічних вигод у вигляді вибуття активів або збільшення зобов`язань, внаслідок чого відбувається зменшення власного капіталу (крім змін капіталу за рахунок його вилучення або розподілу власником).

Підпунктом 14.1.36 п. 14.1 ст. 14 ПК України визначено, що господарська діяльність - це діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами.

Податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк) (п. п. 14.1.156 п. 14.1 ст. 14 ПК України).

Відповідно до п.п. 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 ПК України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом

Податок на додану вартість - непрямий податок, який нараховується та сплачується відповідно до норм розділу V ПК України (п.п. 14.1.178 п. 14.1 ст. 14 ПК України).

Відповідно до п.п. 3 п. 75.1 ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також може бути зокрема своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до п. 141.13 ст. 141 ПК України, на підставі даних Реєстру пунктів обміну іноземної валюти.

Особливості камеральної перевірки полягають у тому, що для її проведення не потрібен наказ керівника податкового органу або інший спеціальний дозвіл чи направлення, не потрібно згоди платника податків, а також його присутності. Метою камеральної перевірки є виявлення в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, зокрема Єдиного реєстру податкових накладних, арифметичних та/або методологічних помилок, або інших відомостей, які свідчать про допущені платником податків порушення термінів, порядку реєстрації податкових накладних, відповідальність за що передбачена ст. 120-1 ПК України та п. 90 підрозділ 2 розділу ХХ ПК України.

Відповідно до п. 76.1 ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Відповідно до п. 76.2 ст. 76 ПК України порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог ст. 86 цього Кодексу.

Відповідно до п. 86.1 ст. 76 ПК України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності).

У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Акт (довідка), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, або особами, уповноваженими на це у встановленому порядку, у строки, визначені цим Кодексом, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов`язаний його підписати.

Акт перевірки - документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає її результати. Акт перевірки не може розглядатися як заява або повідомлення про вчинення кримінального правопорушення щодо ухилення від сплати податків.

Довідка перевірки - документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає її результати і є носієм доказової інформації про невстановлення фактів порушень вимог податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Строк складення акта (довідки) про результати перевірки не зараховується до строку проведення перевірки, встановленого цим Кодексом (з урахуванням його продовження). У разі незгоди платника податків з висновками акта (довідки) такий платник зобов`язаний підписати такий акт (довідку) перевірки із запереченнями, які він має право надати разом з підписаним примірником акта (довідки) або окремо у строки, передбачені цим Кодексом.

Матеріали перевірки - це: акт (довідка) перевірки з інформативними додатками, які є його невід`ємною частиною; заперечення, надані платником податків до акта (довідки) перевірки (у разі їх наявності на час розгляду); пояснення та їх документальне підтвердження, які надані платником податків відповідно до п.п. 16.1.15 п. 16.1 ст. 16 та відповідно до абзацу другого п.п. 17.1.6 п. 17.1 ст. 17 розділу I цього Кодексу.

Порядок оформлення результатів перевірок, що проводяться контролюючими органами, визначеними п.п. 41.1.2 п. 41.1 ст. 41 ПК України, та надання заперечень до них визначається Митним кодексом України.

Пункт 86.2 ст. 86 ПК України встановлює, що за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному ст. 42 цього Кодексу.

Відповідно до п. 86.8 ст. 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному ст. 42 цього Кодексу.

Згідно до п. 58.1 ст. 58 ПК України контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення, якщо сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до ст. 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян) або якщо за результатами перевірки контролюючим органом встановлено факт:

невідповідності суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації;

завищення розміру задекларованого від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованої платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу;

заниження або завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій (митній) декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, крім випадків, коли зазначене заниження або завищення враховано при винесенні інших податкових повідомлень-рішень за результатами перевірки;

завищення сум податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету, заявлених у податкових деклараціях, зокрема при використанні права на податкову знижку відповідно до розділу IV цього Кодексу;

наявності помилок при визначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/ або відсутності реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до податкової накладної протягом граничних строків, передбачених цим Кодексом.

Пунктом 59.1 ст. 59 ПК України передбачено, що у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Статтею 95 ПК України визначено, що контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 30 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

Стягнення коштів з рахунків/електронних гаманців платника податків у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих у центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Контролюючий орган звертається до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу. Рішення контролюючого органу підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу та скріплюється гербовою печаткою контролюючого органу. Перелік відомостей, які зазначаються у такому рішенні, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Контролюючий орган на підставі рішення суду здійснює стягнення коштів у рахунок погашення податкового боргу за рахунок готівки, що належить такому платнику податків. Стягнення готівкових коштів здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Таким чином, у разі виникнення у платника податків боргу, контролюючий орган формує податкову вимогу на суму такого боргу та здійснює заходи з його погашення шляхом стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі, та стягнення коштів у рахунок податкового боргу за рахунок готівки на підставі відповідних рішень суду.

Разом з тим, Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21.12.2016 № 1797- VIII, що набрав чинності з 01.01.2017, п. 95.5 доповнено абзацами 2 - 6 такого змісту: «У разі якщо податковий борг виник у результаті несплати грошових зобов`язань та/або пені, визначених платником податків у податкових деклараціях або уточнюючих розрахунках, що подаються контролюючому органу в установлені цим Кодексом строки, стягнення коштів за рахунок готівки, що належить такому платнику податків, та/або коштів з рахунків/електронних гаманців такого платника у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей здійснюється за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу без звернення до суду, за умови якщо такий податковий борг не сплачується протягом 90 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку його сплати, та відсутності/наявності у меншій сумі непогашеного зобов`язання держави щодо повернення такому платнику податків помилково та/або надміру сплачених ним грошових зобов`язань, та/або бюджетного відшкодування податку на додану вартість. У разі наявності непогашеного зобов`язання держави перед платником податків у сумі, що є меншою за суму податкового боргу, ця норма застосовується в межах різниці між сумою податкового боргу та сумою зобов`язання держави. У таких випадках: рішення про стягнення коштів з рахунків/електронних гаманців такого платника податків у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей є вимогою стягувана до боржника, що підлягає негайному та обов`язковому виконанню шляхом ініціювання переказу у платіжній системі за правилами відповідної платіжної системи; рішення про стягнення готівкових коштів вручається такому платнику податків і є підставою для стягнення. Стягнення готівкових коштів здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Тобто, зазначена норма закону прямо встановлює право керівника контролюючого органу (його заступника або уповноваженої особи) прийняти рішення про стягнення коштів платника податків лише в сукупності перелічених вище умов.

Аналогічні правові висновки містяться в постанові Верховного Суду від 12.07.2022 у справі № 820/6139/17.

Оскільки в КП КОР "Переяслав-Хмельницьктепломережа" відсутній податковий борг, що підтверджується належними та допустимими письмовими доказами, зокрема судовими рішеннями, які набрали законної сили, то Головне управління ДПС у Київській області прийняло рішення № 303/4-1036 від 22.05.2023 без наявності правових підстав.

Окрім цього, прийняте рішення № 303/4-1036 від 22.05.2023 не містить вичерпних відомостей, які б давали змогу перевірити його законність і обґрунтованість, а саме не зазначено суми податкового боргу, а також ГУ ДПС у Київській області попередньо не направив позивачу податкові вимоги.

Зазначені вище обставини свідчать, що дії Головного управління ДПС у Київській області по прийняттю рішення № 303/4-1036 від 22.05.2023 про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу є протиправними, тому підлягає скасуванню.

Відповідно п. 87.9 ст.87 ПК України у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до ст. 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

Отже, погашення податкового боргу має пріоритет над сплатою платником поточних податкових зобов`язань, а зарахування коштів, що сплачує платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків є обов`язком податкового органу.

Дослідивши інтегровану картку платника відповідача з податку на додану вартість, з податку на прибуток підприємств та частини чистого прибутку за 2008-2014 роки судом встановлено, що податковим органом всупереч вищевказаним судовим рішенням не було здійснено вилучення із обліку нарахованих відповідачу на підставі відповідних податкових повідомлень-рішень сум грошових зобов`язань та не здійснено облік сплачених відповідачем сум податкового зобов`язання за призначенням платежу, що в свою чергу призвело до того, що наведена в інтегрованих картках відповідача з податку на додану вартість, з податку на прибуток підприємств та частини чистого прибутку інформація не є достовірною.

Вказані обставини у сукупності з іншими обставинами по справі, які свідчать про систематичне невиконання віповідачем своїх обов`язків з правильного обліку платежів платника податків, призводять до того, що викривлена та непідтверджена інформація в облікових картках платника, зокрема, в інтегрованих картках з податку на додану вартість, податку на прибуток та частини чистого прибутку не дає можливості з`ясувати та перевірити в повному обсязі суму, як підставу виникнення спірних правовідносин, що своєю чергою зумовлює висновок суду про обґрунтованість позовних вимог.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про наявність порушень в обліку платежів КП КОР "Переяслав-Хмельницьктепломережа", а саме в інтегрованих картках платника з податку на додану вартість, з податку на прибуток підприємств та частини чистого прибутку, обов`язок ведення яких покладено на відповідача.

Згідно з приписами п.п. 21.1.1, 21.1.2, 21.1.4 п. 21.1 ст. 21 ПК України посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані: дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами; забезпечувати сумлінне виконання покладених на контролюючі органи функції; не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій.

Суд вважає, що податковий орган за відсутності у підприємства податкового боргу змінює призначення податкових платежів та зараховує їх на податкові періоди (місяці) минулих років, чим продовжує створювати податковий борг.

Таким чином, з метою забезпечення ефективного захисту від порушень з боку податкового органу наявна необхідність забезпечити захист підприємства шляхом зобов`язати вилучити (виключити) з інтегрованої картки відомості про наявність податкового боргу на загальну суму 4 721 443,13 грн, а саме: з податку на додану вартість в розмірі 4 171 034,64 грн; з податку на прибуток - 297 509,57 грн, в тому числі пеня - 47 306,41 грн; в частині чистого прибутку - 252 898,92 грн, в тому числі пеня - 90 599,22 грн.

Відповідно до п. 58.1.1 ст. 58 ПК України податкове повідомлення-рішення містить:

1) суму та підставу для визначення (нарахування/зменшення) грошового зобов`язання та/або податкового зобов`язання, що повинен сплатити платник податків, та/або суму та підставу для зменшення бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, та/або зменшення податку на доходи фізичних осіб, задекларованого до повернення з бюджету, зокрема при використанні права на податкову знижку, та/або збільшення/зменшення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, та посилання на норми цього Кодексу та/або іншого закону, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи, відповідно до яких здійснено їх розрахунок;

2) попередження про необхідність складення та реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування до неї або про необхідність виправлення помилок, допущених під час зазначення реквізитів податкової накладної (у випадках, передбачених цим Кодексом);

3) граничні строки сплати грошового зобов`язання та/або строки виправлення платником податків показників податкової звітності та/або реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування до неї або виправлення помилок, допущених під час зазначення реквізитів податкової накладної;

4) попередження про наслідки невиконання податкового повідомлення-рішення в установлений строк;

5) граничні строки, передбачені цим Кодексом для оскарження податкового повідомлення-рішення. У податковому повідомленні-рішенні зазначається або додається до нього детальний розрахунок податкового зобов`язання (за наявності) та штрафних фінансових санкцій.

Слід зазначити, що починаючи з 01.01.2012 по 01.05.2024 КП КОР «Переяслав-Хмельницьктепломережа» в повному обсязі та в строк, передбачений ПК України, сплатило всі суми грошових зобов`язань з ПДВ, задекларованих в податкових деклараціях, що підтверджується копіями податкових декларацій, платіжних доручень та бухгалтерських довідок за цей період.

Невиконання контролюючим органом судових рішень та окремої ухвали в частині виключення з інтегрованої картки неіснуючої заборгованості, нарахування заборгованість штрафних санкцій, а також зарахування в рахунок попередніх податкових боргів коштів, сплачених підприємством своєчасно за деклараціями в рахунок ПДВ, призвело до того, що з 2008 року по день подачі даної позовної заяви контролюючий орган включає, нараховує та перезараховує суми, які підприємство сплачувало, як ПДВ в рахунок інших платежів, внаслідок цього, контролюючий орган не зараховує сплачені вчасно підприємством суми ПДВ, вважає, що вони сплачені невчасно та нараховує на них штрафні санкції.

Виходячи з наведеного, можно дійти висновку, що оскаржувані рішення № 303/4-1036 від 22.05.2023, податкові повідомлення-рішення від 24.10.2023 за № 7, від 24.10.2023 за № 7 прийняті відповідачем на підставі недостовірних вихідних даних внаслідок цього, суми донарахувань, зазначені в них, як похідні від недостовірних вихідних даних, так само є недостовірними та необґрунтованими.

Без належного виконання рішень судів, не виключивши з інтегрованих карток скасовані та не визнані судами за попередніми справами сум податкового боргу, продовжуючи нараховувати на суми боргу, які мали бути виключені з інтегрованих карток, штрафні санкції та зараховуючи поточні вчасно сплачені податки в рахунок погашення неіснуючих боргів попередніх періодів, по яких вже були прийняті рішення на користь платника податку, призводить до безпідставного нарахування податків та штрафних санкцій.

Щодо позовних вимог про зобов`язання відновити попередній правовий стан шляхом скасування, відкликання платіжних інструкцій про списання (стягнення коштів) з рахунків КП КОР Переяслав-Хмельницьктепломережа, відкритих в АТ Перший Український міжнародний банк, АТ Сенс Банк, АТ Райффайзен Банк, АТ Приват Банк на загальну суму 8 015 381,04 грн та повернення списаних коштів на рахунки позивача, то на думку суду вони задоволенню не підлягають, оскільки не забезпечать відновлення порушеного права позивача, тому такий вид способу захисту є неналежним.

Водночас, ч. 1 ст. 5 КАС України встановлено, що адміністративне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Так, згідно з ст. 1 Першого протоколу до Конвенції кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Дану справу суд вирішує, як справу майнового характеру, на підставі рішення Європейського суду з прав людини від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України» зі змісту якого вбачається, що збільшення податковим органом зобов`язань особи з податку є втручанням до його майнових прав.

Отже, за практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) вимога про визнання протиправним рішення суб`єкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, у тому числі шляхом безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.

У зв`язку з викладеним, протиправне винесення податковим органом спірного податкового повідомлення - рішення становить втручання у мирне володіння майном суб`єкта господарювання, що порушує ст. 1 Першого протоколу до Конвенції.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 ст. 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У відповідності до ч. 2 ст. 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваних рішень, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Суд вважає, що відповідач як суб`єкти владних повноважень не довів суду правомірність прийнятих рішень.

Частиною 1 ст. 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи, що позивачем при подані даного адміністративного позову було сплачено судовий збір у розмірі 57 640,00 грн (платіжні доручення від 19.06.2023 № 657, від 22.05.2024 № 33 та від 28.05.2024 № 2170), суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача в частині задоволених вимог.

Керуючись ст.ст. 9, 14, 73 - 78, 90, 139, 143, 242- 246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Київській області від 22.05.2023 № 303/4-1036 "Про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу".

Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Київській області вилучити (виключити) з інтегрованої картки відомості про наявність податкового боргу на загальну суму 4 721 443,13 грн, а саме:

з податку на додану вартість в розмірі 4 171 034,64 грн;

з податку на прибуток - 297 509,57 грн, в тому числі пеня - 47 306,41 грн;

в частині чистого прибутку - 252 898,92 грн, в тому числі пеня - 90 599,22 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у Київській області від 24.10.2023 № 7 - штраф з ПДВ на загальну суму 1 851 437,73 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління Державної податкової служби у Київській області від 19.03.2024 № 7 - штраф з ПДВ на загальну суму 19 444,50 грн.

В решті заявлених позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь Комунального підприємства Київської обласної ради "Переяслав-мельницьктепломережа" () судові витрати у сумі 54 612 (п`ятдесят чотири тисячі шістсот дванадцять) грн 00 коп за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління Державної податкової служби у Київській області ().

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Головенко О.Д.