Справа № 320/18295/23
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2025-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

судді-доповідача Файдюка В.В.,

суддів Карпушової О.В., Мєзєнцева Є.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 16 грудня 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Магнум» до Головного управління ДПС у м. Києві про скасування рішень та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В :

У травні 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Магнум» (далі позивач, ТОВ «Магнум») звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі відповідач, ГУ ДПС у м. Києві) про:

- скасування рішення Державної податкової служби України від 04.08.2022 №190949;

- скасування рішення Державної податкової служби України від 27.03.2023 №42048;

- прийняття рішення про невідповідність ТОВ «Магнум» критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язання ДПС виключити ТОВ «Магнум» з переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 16.12.2024 позов задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПC у м. Києві (ідентифікаційний код: 44116011; місцезнаходження м. Київ, вул. Шолуденка, буд. № 33/19) від 04.08.2022 № 190949 та від 27.03.2023 № 42048 про відповідність/невідповідність платника податку Товариства з обмеженою відповідальністю «Магнум» (місцезнаходження: м. Київ, вул. Качалова, буд. 5-Д, ) критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язано Головне управління ДПC у м. Києві як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України (ідентифікаційний код: 44116011; місцезнаходження м. Київ, вул. Шолуденка, буд. № 33/19) виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Магнум» (місцезнаходження: м. Київ, вул. Качалова, буд. 5-Д, ) з переліку ризикових платників податків.

При цьому суд першої інстанції виходив з того, що спірні рішення не містять відомості щодо мотивів і підстав їх прийняття, відповідачем не обґрунтовано необхідність витребування у підприємства додаткових документів, а також не надано доказів віднесення на час укладання договорів та здійснення господарських операцій ТОВ «МегаТрансЛьвів» і ТОВ «Вінницька дорожньо-будівельна компанія». Відтак, за умови ненадання відповідачем доказів, які покладені в основу спірних рішень, останні є протиправними та підлягають скасуванню, а з метою повного та всебічного захисту прав позивача необхідно зобов`язати відповідача виключити платника податків з переліку ризикових.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати його та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Свою позицію обґрунтовує тим, що спірні рішення прийняті правомірно, адже у ході аналізу баз даних ДПС України було встановлено, що ТОВ «Магнум» оформлює операції з суб`єктами господарювання, які здійснюють ризикову діяльність. Підкреслює, що надані позивачем додаткові документи та пояснення не спростували попередньо виявлені ознаки ризиковості платника податків. Наголошує, що спірні у цій справі рішення не порушують прав позивача без прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.07.2025 відкрито апеляційне провадження у справі та встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу.

У відзиві на апеляційну скаргу ТОВ «Магнум» просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

В обґрунтування своїх доводів зазначає, що висновки суду першої інстанції відповідають фактичним обставинам справи, є обґрунтованими, у той час як аргументи апелянта їх жодним чином не спростовують.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.09.2025 справу призначено до розгляду у порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла такого висновку.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ТОВ «Магнум» (код за ) зареєстровано як юридична особа 10.07.2002, перебуває на обліку у ДПІ у Святошинському районі. Основним видом економічної діяльності підприємства є добування декоративного та будівельного каменю, вапняку, гіпсу, крейди та глинистого сланцю (08.11).

Судом першої інстанції також встановлено, що у межах господарської діяльності 18.11.2018 між ТОВ «МегаТрансЛьвів» (Постачальник) та ТОВ «Магнум» (Покупець) укладено договір поставки № ДР22-11/2018-34, відповідно до якого Постачальник зобов`язується поставити та передати у власність Покупця, а Покупець зобов`язується в порядку та на умовах, визначених цим Договором прийняти та оплатити поставлений товар. Кількість і вартість товару (ціна за одиницю товару), що поставляється за даною угодою, визначається між сторонами в специфікації і додатках, або видаткових накладних, що є невід`ємною частиною договору.

На виконання умов договору у період з 2019 року ТОВ «МегаТрансЛьвів» поставило, а ТОВ «Магнум» прийняло та оплатило товар відповідно до наступних видаткових накладних: № 141 від 20.03.2019 на суму з ПДВ 460 800,00 грн; № 163 від 27.03.2019 на суму з ПДВ 470 599,32 грн; № 339 від 17.07.2019 на суму з ПДВ 470 599,32 грн; № 340 від 18.07.2019 на суму з ПДВ 470 599,32 грн; №506 від 31.10.2019 на суму з ПДВ 470 599,32 грн; № 516 від 01.11.2019 на суму з ПДВ 470 599,32 грн; № 537 від 20.11.2019 на суму з ПДВ 470 599,32 грн; № 567 від 06.12.2019 на суму з ПДВ 470 599,32 грн; № 596 від 30.12.2019 на суму з ПДВ 470 599,32 грн; № 361 від 25.09.2020 на суму з ПДВ 339 928,50 грн; № 372 від 29.09.2020 на суму з ПДВ 343 846,32 грн; № 115 від 21.05.2021 на суму з ПДВ 466 681,50 грн.

Крім того, у 2021 році між ТОВ «Магнум» та ТОВ «Вінницька дорожньо-будівельна компанія» (далі ТОВ «ВБДК») було укладено договір у спрощений спосіб, за яким ТОВ «ВДБК» звернулось до ТОВ «Магнум» з наміром переробити матеріал (залізобетон) для власних потреб.

Оскільки процес дроблення матеріалів передбачає створення технологічного процесу із задіянням великогабаритних механізмів, правильним розміщенням їх на території замовника та опрацювання технічного завдання замовника заздалегідь, саме тому перед початком робіт інженер, керівник об`єкту ТОВ «Магнум» здійснив огляд майданчику замовника, де планується проведення робіт по дробленню каменю.

Відповідно, 11.02.2021 ТОВ «Магнум» було виставлено рахунок № СФ-0000003 для проведення керівником об`єкту загального аналізу матеріалу наданого замовником та складання подальшого звіту. За наслідками здійснених робіт, до здійсненого огляду, керівником об`єкту ТОВ «Магнум» було надано звіт про огляд об`єкту ТОВ «ВДБК» та акт обстеження території для роботи дробарного обладнання. За надані ТОВ «Магнум» послуги був складений акт виконаних робіт № OУ-0000002 від 11.02.2021, що в подальшому був підписаний ТОВ «ВДБК», яке здійснило оплату в сумі разом з ПДВ 9 000,00 грн відповідно до рахунку-фактури № СФ-0000003 від 11.02.2021.

Разом з тим, матеріали справи свідчать, що Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві було прийнято рішення від 04.08.2022 № 190949 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Підставою прийняття такого рішення визначено те, що у ході аналізу баз даних ДПС України отримано податкову інформацію, що підприємство оформлює операції від суб`єкта господарювання, який здійснює ризикову діяльність, а саме ТОВ «МегаТрансЛьвів» () та ТОВ «ВДБК» ().

Позивачем були направлені на адресу контролюючого органу пояснення з доданими до нього документами.

За результатами розгляду вказаних пояснень 27.03.2023 Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві було прийнято рішення № 42048 про відповідність ТОВ «Магнум» критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків за кодами 12 (постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податків) та 13 (придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податків). Періодами здійснення господарських операцій зазначено з 01.01.2021 по 31.12.2021.

Не погоджуючись із вказаними рішеннями про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів виходить з такого.

Положеннями п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України (далі ПК України) передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України (п. 201.16 ст. 201 ПК України).

Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне підкреслити, що Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117, і Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі - Порядок зупинення №1165), який набрав чинності з 01.02.2020, передбачають кардинально різні механізми зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів; механізм розгляду скарги щодо рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Так, відповідно до п. 6 Порядку зупинення №1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

При цьому додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено типову форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яка містить наступне формулювання: «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.».

Отже, з наведеного вбачається, що положення Порядку №1165 встановлюють можливість платника податку оскаржити рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, у тому числі у судовому порядку.

Відтак, надання оцінки правомірності такому рішенню у межах судового оскарження на відповідність критеріям, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України, відповідає завданням адміністративного судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

З огляду на викладене, оскаржувані рішення є індивідуальними актами у відношенні до ТОВ «Магнум» у розумінні п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України, а тому, всупереч доводів апелянта, може бути оскаржене у судовому порядку.

Аналогічний висновок випливає із змісту постанов Верховного Суду від 16.12.2020 у справі № 340/474/20, від 05.01.2021 у справі №640/11321/20, від 16.02.2021 у справі №280/3235/20.

Посилання ж відповідача в апеляційній скарзі на постанову Верховного Суду від 03.03.2020 у справі №240/3665/19 колегія суддів відхиляє, оскільки вона прийнята за іншого правового регулювання спірних правовідносин, а відтак висловлена у ній позиція є нерелевантною до справи №320/18295/23.

Так, пунктом 6 Порядку зупинення №1165 (у редакції, чинній на час прийняття спірних рішень) передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначається детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції.

У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що:

виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку;

відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Колегія суддів зазначає, що одним з критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, що закріплені у Додатку 1 до Порядку зупинення №1165, є те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (п. 8 Додатку 1).

Аналіз змісту указаного пункту свідчить, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, рішенню Комісії регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Указаний висновок відповідає позиції Верховного Суду, висловленій у постановах від 23.06.2022 у справі № 640/6130/20 та від 14.05.2025 у справі № 260/3479/24.

Водночас, аналіз змісту спірних у цій справі рішень (т. 1 а.с. 19, 27-28) свідчить, що вони не містять відомостей про те, яка саме операція та по якій податковій накладній була предметом дослідження та віднесена контролюючим органом до ризикової.

Відтак, на переконання судової колегії, ненадання належних доказів контролюючим органом свідчить, що у нього були відсутні правові підстави для віднесення позивача до ризикових платників податків.

Окремо суд апеляційної інстанції зауважує, що бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле, де у разі відповідності вимогам пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку зазначається код (коди) податкової інформації, яка є підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні від 27.03.2023 №42048 вказане поле заповнено наступним чином:

«код 12 - постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;

код 13 - придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку».

Водночас, колегією суддів враховується, що ні у відзиві на позов, ні в апеляційній скарзі, відповідач не надав доказів віднесення контрагентів ТОВ «Магнум» - ТОВ «МегаТрансЛьвів» і ТОВ «ВДБК» до ризикових. До того ж, як було підкреслено вище, контролюючим органом не зазначено, на підставі аналізу якої податкової накладної/розрахунку коригування останній вирішував питання про відповідність платника податків критеріям ризиковості.

Більше того, у рішенні від 27.03.2023 №42048 вказано на ненадання платником податків копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку, а саме договір з додатками до нього, довіреність, акт керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції, первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладна, розрахунковий документ, банківська виписка з особових рахунків, документ щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність) паспорт якості, сертифікат відповідності.

Водночас, як свідчать матеріали справи, а також не спростовано відповідачем, більшість вказаних документів надавалася позивачем разом з поясненнями від 17.03.2023 №1 (т. 1 а.с. 20-26), а тому, заперечення їх відсутності свідчить, на переконання суду апеляційної інстанції, про те, що такі ГУ ДПС у м. Києві взагалі не досліджувалися при прийнятті рішення від 27.03.2023 №42048.

Указане дає підстави погодитися з позицією суду першої інстанції про те, що спірні рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є протиправними, а відповідачем не надано жодних документальних доказів наявності у нього податкової інформації, яка б могла свідчити про наявність ознак здійснення ризикових операцій позивача та стала підставою для прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність останнього критеріям ризиковості платника податку.

Таким чином колегія суддів погоджується з позицією Київського окружного адміністративного суду про те, що спірні рішення відповідача не містять мотивів та документально підтверджених обґрунтувань правомірності віднесення ТОВ «Магнум» до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

У розрізі наведеного судова колегія вважає за необхідне зауважити, що навіть якщо Порядком №1165 затверджено форму рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, невиконання ГУ ДПС у м. Києві обов`язку доказування, встановленого ч. 2 ст. 77 КАС України, має своїм наслідком визнання протиправним та скасування індивідуального акту.

Відтак, на переконання судової колегії, ненадання відповідних доказів контролюючим органом свідчить, що у нього були відсутні правові підстави для віднесення позивача до ризикових платників податків.

Такий висновок також узгоджується з позицією Верховного Суду, висловленою у постановах від 19.11.2021 у справі №140/17441/20 та від 23.06.2022 у справі №640/6130/20.

Посилання апелянта на те, що внесення ТОВ «Магнум» до переліку підприємств з ознаками ризиковості не створює жодних правових наслідків для підприємства, та в жодному разі не створює перешкод для діяльності підприємства, як суб`єкта господарювання, колегія суддів вважає необґрунтованим, оскільки оскаржуване рішення є підставою для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних і це порушує права та охоронювані законом інтереси платника, адже фактично позбавляє можливості позивача належним чином проводити свою господарську діяльність.

Колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу, що у справі «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Принцип «належного урядування» не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

З урахуванням наведеного, а також зважаючи на те, що спірні рішення прийняті ГУ ДПС у м. Києві без наявних на те правових підстав, суд першої інстанції прийшов до правильного висновку що останні як індивідуальні акти підлягають скасуванню.

Як вже було зазначено вище, положеннями п. 6 Порядку зупинення №1165 закріплено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, саме по собі скасування у судовому порядку рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є безумовною підставою для виключення комісією регіонального рівня платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Водночас, судова колегія вважає за необхідне зазначити, що відповідно до п. п. 4, 10 ч. 2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Європейський суд з прав людини неодноразово висловлював позицію з цього питання, згідно якої національні суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (пункт 157 рішення у справі «Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру» (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus № 32181/04); пункт 44 рішення у справі «Брайєн проти Об`єднаного Королівства» (Bryan v. the United Kingdom); пункти 156-157, 159 рішення у справі «Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру» (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus № 32181/04); пункти 47-56 рішення у справі «Путтер проти Болгарії» (Putter v. Bulgaria № 38780/02).

При цьому колегією суддів враховується, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Аналогічна позиція викладена у постановах Верхового Суду України від 16.09.2015 у справі №21-1465а15 та від 02.02.2016 у справі №804/14800/14.

За таких обставин колегія суддів вважає правильними висновки суду першої інстанції про те, що належним і повним способом захисту порушених прав ТОВ «Магнум» є зобов`язання ГУ ДПС у м. Києві виключити підприємство з переліку ризикових платників податків.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 16 грудня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені статтями 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач В.В. Файдюк

Судді О.В. Карпушова

Є.І. Мєзєнцев

Повне рішення виготовлено 23 вересня 2025 року.