Справа № 309/3407/25
Суддя: Сідей Я. Я.
Дата ухвалення: 2025-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 309/3407/25
Провадження № 2-а/309/65/25
У Х В А Л А

24 вересня 2025 року м. Хуст

Суддя Хустського районного суду Закарпатської області Сідей Я.Я. розглянувши матеріали справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 майора ОСОБА_2 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення від 05.04.2025 року, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Іляшкович Н.В. звернулася до суду з адміністративним позовом до відповідача про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 05.04.2025 року серії № 743-1.

Згідно з вимогами частини 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як передбачено ч.1, п.п.1 п.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011року №6374-VI (далі Закон №6374-VI), за подання до суду фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1січня календарного року, в якому позов подається до суду.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» від 19.11.2024 року №4059-ІХ розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2025 року становить 3208 грн.

Отже, пред`являючи адміністративний позов немайнового характеру, громадянин повинен сплатити судовий збір у розмірі 1211 грн. 20 коп. і долучити до позовної заяви відповідний платіжний документ. Якщо позивач за законом звільнений від сплати судового збору, він має зазначити у позові підстави такого звільнення і надати докази на їх підтвердження.

ОСОБА_1 не долучив до позовної заяви доказів сплати судового збору і не повідомив суд про наявність правових підстав для звільнення від його сплати.

Крім цього, за вимогами ч.ч. 1, 3 ст. 122 КАС України позов може бути подано у межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а у разі прийняття рішення за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності у той же строк з дня, коли особа дізналась чи повинна була дізнатись про порушення її права.

У разі подання особою позову після закінчення строку, встановленого законом, без заяви про його поновлення суд на підставі ч.1 ст.123 КАС України залишає позов без руху. Протягом десяти днів з дня вручення відповідної ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку судового оскарження. До заяви позивач відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України повинен долучити докази поважності причин пропуску такого строку. Якщо особа не подасть заяву у зазначений вище термін або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до суду будуть визнані неповажними, суд, керуючись ч. 2 ст. 123 КАС України, повертає позовну заяву.

Як видно зі змісту позовної заяви з додатками, оскаржувану постанову про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210-1КУпАП прийнято 05.04.2025 року і в той же день вручено позивачу у приміщенні, однак від отримання копії позивач відмовився.

Адміністративний позов про оскарження цієї постанови ОСОБА_1 подав 23.09.2025 року, тобто за межами строку, встановленого ч.2 ст. 286 КАС України. Про наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду позивач не зазначає і доказів цього не надає.

Звертає увагу суд і на помилкове визначення у позовній заяві відповідачем службової особи, яка склала протокол про адміністративне правопорушення керівника ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Зокрема, згідно з ч.2 ст. 2КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене, своєчасне вирішення спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За визначенням, наведеним у п.7 ч.1 ст. 4 КАС України, суб`єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Відповідно до Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 23.02.2022 року №154 (далі Положення), територіальні центри комплектування та соціальної підтримки (далі ТЦК та СП) є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації.

Як унормовано п. 9 Положення, ТЦК та СП розглядають справи про адміністративні правопорушення відповідно та з дотриманням КУпАП.

Повноваження ТЦК та СП щодо притягнення громадян до адміністративної відповідальності визначені у ст. 235 КУпАП. На підставі частини1 цієї статті територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210,210-1,211(крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).

Відповідно до ч.2 ст. 235 КУпАП від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Отже, розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, керівник ТЦК та СП діє не від власного імені, а як уповноважений представник органу військового управління. З огляду на зазначене у справах цієї категорії належним відповідачем є ТЦК та СП - суб`єкт владних повноважень, який у правовідносинах щодо притягнення громадян до адміністративної відповідальності виконує публічно-владну управлінську функцію, а не посадовці, в особі яких він реалізує цю функцію.

Зазначений підхід ґрунтується на правовій позиції Верховного Суду, сформульованій у постановах від 17.09.2020 року у справі №742/2298/17 та від 26.12.2019 року у справі №724/716/16-а.

Виходячи з викладеного належним відповідачем у справі є ІНФОРМАЦІЯ_3 , а не начальник цього органу Мірзабеков А., котрий діє від його імені як уповноважена службова особа.

З огляду на зазначене позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху і надати строк десять днів з дня її отримання для усунення недоліків. Упродовж зазначеного строку суд пропонує позивачу:

- сплатити судовий збір у встановленому законом розмірі і долучити до позову відповідний платіжний документ, а за наявності передбачених законом підстав для звільнення від сплати судового збору повідомити про це суд і надати докази на їх підтвердження;

- повідомити про причини пропуску строку звернення до суду, встановленого ч. 2 ст. 286 КАС України, і подати заяву про його поновлення;

- визначити належного відповідача у справі з урахуванням вимог чинного законодавства.

Керуючись Законом України «Про судовий збір», ст.ст. 160, 169 КАС України суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 майора ОСОБА_2 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення від 05.04.2025 року - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання вимог суду позовна заява буде залишена без розгляду та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Хустського

районного суду: Сідей Я.Я.