Справа № 160/22478/25
Суддя: Коренев Андрій Олексійович
Дата ухвалення: 2025-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Коренева А.О.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "НІКЕЛЬХРОМ УКРАЇНА" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Товариства з обмеженою відповідальністю "НІКЕЛЬХРОМ УКРАЇНА" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, у якому позивач просить:
29 серпня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від ТОВ «НІКЕЛЬХРОМ УКРАЇНА» надійшла відповідь на відзив, в якій останнім було викладено позицію аналогічну заявленім ним у власній позовній заяві, з зазначенням аналогічних доводів та аргументів, а також зауважено, що позивач не відноситься до підприємств, які можуть звертатися до Міністерства економічного розвитку і торгівлі щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, оскільки ніколи не відповідало критеріям підприємств та імпортних товарів, що прямо визначені у «Порядку видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком», затвердженого постановою КМУ 13.02.2019 року №104.
01 вересня 2025 року до суду надійшла відповідь на відзив, доводи якої відповідають доводам викладеним у позовній заяві.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Частинами 5, 8 ст.262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог, з огляду на таке.
За результатами проведеної перевірки складено акт від 16.04.2025 №1745/04-36-07-13/42523333, відповідно до висновків якого, за період з 13.03.2020 по 28.03.2025 встановлено порушення ч.3 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» при виконанні умов зовнішньоекономічних контрактів від 06.03.2023 № NC-WS-23, від 22.10.2021 № SHS-NC-21, від 13.03.2020 № BA-NC-2020, від 01.02.2024 № ONE-NC-24, від 29.03.2023 № CLC-NC-23, в частині не своєчасного надходження товару, за що на підставі ч.5 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» нарахована пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД.
Висновки означеного акта перевірки, зокрема, обґрунтовані тим, що перевіркою встановлено, що:
1)Контракт №BA-NC-2020 від 13.03.2020
Cтаном на 28.03.2025 по контракту від 13.03.2020 № BA-NC-2020, складеному з BEALL INDUSTRY GROUP CO., LTD (CHINA) дебіторська/кредиторська заборгованість була відсутня.
2)Контракт №NC-WS-23 від 06.03.2023
На виконання договірних зобов`язань по контракту від 06.03.2023 № NC-WS-23 у періоді, що перевіряється з 13.03.2020 по 28.03.2025 ТОВ «НІКЕЛЬХРОМ УКРАЇНА» перерахувало з рахунку, який відкритий в уповноваженому банку АТ КБ «Приватбанк», МФО 305299, нерезиденту компанії Wanshida Steel (Shandong) Co., Ltd, Китай, валютні кошти на загальну суму 21 644,00 доларів США (екв. 791 490,78 грн.), що зафіксовано в бухгалтерському обліку підприємства по рахунку Дт 3712 «Розрахунки за виданими авансами в іноземній валюті», а саме:
- платіжне доручення в іноземній валюті від 10.03.2023 на суму 21 644,00 доларів США, граничний термін надходження товару по імпорту 05.09.2023;
У перевіряємому періоді з 13.03.2020 по 28.03.2025 по контракту від 06.03.2023 №NC-WS-23 товар по імпорту від Wanshida Steel (Shandong) Co., Ltd, Китай на адресу ТОВ «НІКЕЛЬХРОМ УКРАЇНА» не надходив.
ТОВ «НІКЕЛЬХРОМ УКРАЇНА» подав до Міжнародного комерційного арбітражного суду при ТПП України позивну заяву про стягнення з Wanshida Steel (Shandong) Co., Ltd, (Китайська Народна Республіка) заборгованості за контрактом від 06.03.2023 № NC-WS-23, яка надіслана електронною поштою 22.09.2023 року.
За результатами перевірки станом на 28.03.2025 по контракту від 06.03.2023 № NC-WS-23, складеному з Wanshida Steel (Shandong) Co., Ltd, (Китайська Народна Республіка), зафіксовано прострочена дебіторська заборгованість сумі 21 644,00 доларів США.
3)Контракт №SHS-NC-21 від 22.10.2021
На виконання договірних зобов`язань по контракту від 22.10.2021 №SHS-NC-21 у періоді, що перевіряється з 13.03.2020 по 28.03.2025 ТОВ «НІКЕЛЬХРОМ УКРАЇНА» перерахувало з рахунку, який відкритий в уповноваженому банку АТ КБ «Приватбанк», МФО 305299, нерезиденту компанії Shanghai Hite Special Alloy Co.,Ltd, Китай, валютні кошти на загальну суму 110 345,92 доларів США (екв. 3 894 414,33 грн.), що зафіксовано в бухгалтерському обліку підприємства по рахунку Дт 3712 «Розрахунки за виданими авансами в іноземній валюті».
Cтаном на 28.03.2025 по контракту від 22.10.2021 № SHS-NC-21, складеному з від Shanghai Hite Special Alloy Co., Ltd, Китай дебіторська/кредиторська заборгованість відсутня.
- від 06.03.2023, граничний термін розрахунків 04.09.2023.
4) Контракт №CLC-NC-23 від 29.03.2023
У перевіряємому періоді з 13.03.2020 по 28.03.2025 по контракту від 29.03.2023 №CLC-NC-23 надійшло HENAN CHALCO ALUMINUM FABRICATION CO LTD на адресу ТОВ «НІКЕЛЬХРОМ УКРАЇНА» товарів по імпорту (Труби з алюмінієвих сплавів, тягнуті без подальшого оброблення (код 76082081), прутки з алюмінієвих сплавів (код 76042910) на загальну суму 333 245,57 доларів США (екв. 3 454 243,67 грн), що зафіксовано в бухгалтерському обліку підприємства по рахунку 632 «Розрахунки з іноземними постачальниками».
Cтаном на 28.03.2025 по контракту від 29.03.2023 № CLC-NC-23, складеному з HENAN CHALCO ALUMINUM FABRICATION CO LTD, Китай рахується поточна заборгованість по Дт 632 «Розрахунки з іноземними постачальниками» в сумі 67 616,33 дол. США.
- від 17.06.2024 в сумі 14 467,40 дол. США, граничний термін розрахунків 14.12.2024.
- від 27.06.2024 в сумі 24 699,00, граничний термін розрахунків 24.12.2024.
Перевіркою встановлено, що ТОВ «НІКЕЛЬХРОМ УКРАЇНА» здійснено передплату на адресу HENAN CHALCO ALUMINUM FABRICATION CO LTD, а саме:
5) Контракт №ONE-NC-24 від 01.02.2024
У перевіряємому періоді з 13.03.2020 по 28.03.2025 по контракту від 01.02.2024 №ONE-NC-24 надійшло SHANGHAI ONE METAL CORPORATION LIMITED на адресу ТОВ «НІКЕЛЬХРОМ УКРАЇНА» товарів по імпорту (Прокат плоский з нелегованої сталі (код 72085120) на загальну суму 64 107,04 доларів США (екв. 2 645 947,89 грн), що зафіксовано в бухгалтерському обліку підприємства по рахунку 632 «Розрахунки з іноземними постачальниками», а саме:
- від 05.02.2024 в сумі 19 487,79 дол. США, граничний термін розрахунків 04.08.2024.
Висновки Міністерства економічного розвитку і торгівлі України щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Нацбанком, а саме за імпортними контрактами від 06.03.2023 №NC-WS-23, від 22.10.2021 №SHS-NC-21, від 13.03.2020 № BA-NC-2020, від 01.02.2024 №ONE-NC-24, від 29.03.2023 №CLC- NC-23 за період з 13.03.2020 по 28.03.2025 по ТОВ «НІКЕЛЬХРОМ УКРАЇНА» до ГУ ДПС у Дніпропетровській області не надходили.
До перевірки ТОВ «НІКЕЛЬХРОМ УКРАЇНА» надано до розгляду сертифікати видані Дніпропетровською торгово-промисловою палатою:
Відповідно до Розрахунку пені за порушення строків розрахунків по зовнішньоекономічних операціям, що є додатком №3 до акту перевірки від 16.04.2025 №1745/04-36-07-13/42523333, підприємству нараховано пеню у загальному розмірі 433100,38 грн за порушення граничних строків розрахунків за контрактами:
- від 22.10.2021 №SHS-NC-21 за період 02.09.2023-13.10.2023, сума пені 115 670,28 грн.;
- від 01.02.2024 №ONE-NC-24 за період 03.08.2024-08.09.2024, сума пені 89 175,64 грн.;
- від 06.03.2023 №NC-WS-23 за період 06.09.2023-21.09.2023, сума пені 37 991,56 грн.;
- від 29.03.2023 №CLC-NC-23 за період 14.12.2024-27.01.2025, сума пені 81 363,65 грн.;
- від 29.03.2023 №CLC-NC-23 за період 24.12.2024-27.01.2025, сума пені 108 899,25 грн.
Відповідно до розрахунку пені за порушення строків розрахунків по зовнішньоекономічних операціям, що є додатком до вищезазначеного податкового повідомлення-рішення, підприємству нараховано пеню у загальному розмірі 433100,38 грн за порушення граничних строків розрахунків за контрактом від 22.10.2021 №SHS-NC-21 за період 02.09.2023-13.10.2023 у сумі 115 670,28 грн.; за контрактом від 01.02.2024 №ONE-NC-24 за період 03.08.2024-08.09.2024 у сумі 89 175,64 грн.; за контрактом від 06.03.2023 № NC-WS-23 за період 06.09.2023-21.09.2023 у сумі 37 991,56 грн.; за контрактом від 29.03.2023 № CLC-NC-23 за період 14.12.2024-27.01.2025 у сумі 81 363,65 грн.; за контрактом від 29.03.2023 № CLC-NC-23 за період 24.12.2024-27.01.2025 у сумі 108 899,25 грн.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає про таке.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює Податковий кодекс України (далі ПК України).
Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Відповідно до положень підпункту 19-1.1.4. пункту 19-1.1.статті 19-1 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, зокрема, здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті, за додержанням порядку приймання готівки для подальшого переказу (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, наявністю торгових патентів.
Приписами статті 1 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» від 16.04.1991 №959-ХІІ (далі - Закон №959-ХІІ) встановлено, що господарська діяльність - будь-яка діяльність, в тому числі підприємницька, пов`язана з виробництвом і обміном матеріальних та нематеріальних благ, що виступають у формі товару.
Зовнішньоекономічна діяльність - діяльність суб`єктів господарської діяльності України та іноземних суб`єктів господарської діяльності, а також діяльність державних замовників з оборонного замовлення у випадках, визначених законами України, побудована на взаємовідносинах між ними, що має місце як на території України, так і за її межами.
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ визначає Закон України «Про валюту і валютні операції» № 2473-VIII від 21.06.2018 (далі - Закон № 2473-VIII в редакції на час спірних відносин). Цей закон також встановлює відповідальність за порушення валютного законодавства.
Метою цього Закону є забезпечення єдиної державної політики у сфері валютних операцій та вільного здійснення валютних операцій на території України.
За визначенням понять, наведених у статті 1 Закону № 2473-VIII, валютна операція - операція, що має хоча б одну з таких ознак: а) операція, пов`язана з переходом права власності на валютні цінності та (або) права вимоги і пов`язаних з цим зобов`язань, предметом яких є валютні цінності, між резидентами, нерезидентами, а також резидентами і нерезидентами, крім операцій, що здійснюються між резидентами, якщо такими валютними цінностями є національна валюта; б) торгівля валютними цінностями; в) транскордонний переказ валютних цінностей та транскордонне переміщення валютних цінностей;
Валютне регулювання - діяльність Національного банку України та в установлених цим Законом випадках Кабінету Міністрів України, спрямована на регламентацію здійснення валютних операцій суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами; валютний нагляд - система заходів, спрямованих на забезпечення дотримання суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами валютного законодавства.
Резиденти: а) фізичні особи (громадяни України, іноземні громадяни, особи без громадянства), які мають постійне місце проживання на території України, у тому числі ті, які тимчасово перебувають за межами України; б) фізичні особи - підприємці, зареєстровані згідно із законодавством України; в) юридичні особи та інші суб`єкти господарювання з місцезнаходженням на території України, які здійснюють свою діяльність відповідно до законодавства України; г) дипломатичні, консульські, торговельні та інші офіційні представництва України за кордоном, що мають імунітет і дипломатичні привілеї, а також філії та представництва підприємств і організацій України за кордоном, що не здійснюють підприємницької діяльності відповідно до законодавства України; ґ) відокремлені підрозділи юридичних осіб, зазначених в підпункті «б» пункту 8 частини першої цієї статті, а саме філії, представництва, відділення або інші відокремлені підрозділи, що не мають статусу юридичної особи та здійснюють підприємницьку діяльність від імені юридичної особи на території України.
Відповідно до частини 1 статті 3 Закону № 2473-VIII відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.
Приписами статті 4 Закону України «Про валюту і валютні операції» визначено, що валютні операції здійснюються без обмежень відповідно до законодавства України, крім випадків, встановлених законами України, що регулюють відносини у сферах забезпечення національної безпеки, запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму чи фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, виконання взятих Україною зобов`язань за міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також випадків запровадження Національним банком України відповідно до цього Закону заходів захисту.
Свобода здійснення валютних операцій забезпечується шляхом дотримання принципів валютного регулювання, встановлених цим Законом.
Резиденти з урахуванням обмежень, визначених цим Законом та іншими законами України, мають право відкривати рахунки в іноземних фінансових установах та здійснювати через такі рахунки валютні операції.
Нерезиденти з урахуванням обмежень, визначених цим Законом та іншими законами України, мають право відкривати рахунки в українських фінансових установах та здійснювати через такі рахунки валютні операції.
Резиденти мають право придбавати валютні цінності за кордоном, здійснювати їх транскордонне переміщення та (або) транскордонний переказ з урахуванням обмежень, визначених цим Законом.
У сфері здійснення валютних операцій нерезиденти мають усі права, надані резидентам.
Положеннями частин третьої, шостої, дев`ятої та десятої Закону № 2473-VIII визначено, що валютний нагляд відповідно до частини другої цієї статті здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду без втручання у відповідні валютні операції та діяльність суб`єктів таких операцій, крім випадків запобігання агентами валютного нагляду проведенню валютних операцій, що не відповідають вимогам валютного законодавства.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.
Органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.
У разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.
За змістом частини 5 статті 11 Закону № 2473-VIII Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами.
Відповідно до частини 1 статті 13 Закону № 2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання (частина 2 статті 13 Закону № 2473-VIII).
Згідно з частиною 3 статті 13 Закону № 2473-VIII, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
Статтею 44 Закону України «Про Національний банк України» №679-XIV від 20.05.1999 визначено, що Національний банк діє як уповноважена державна установа при застосуванні валютного законодавства. До компетенції Національного банку у сфері валютного регулювання та нагляду належать, зокрема, видання нормативно-правових актів щодо ведення валютних операцій.
Відповідно до пункту 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02 січня 2019 року №5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
Порядок здійснення банком валютного нагляду за дотриманням його клієнтами-резидентами (крім банків) установлених Національним банком України (далі - Національний банк) граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів (далі - граничні строки розрахунків) та порядок інформування банком Національного банку про дотримання клієнтами-резидентами (крім банків) та банком граничних строків розрахунків встановлений Інструкцією про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженою постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року №7 (далі Інструкція №7).
Відповідно до пункту 6 розділу ІІ Інструкції №7 Банк згідно з цією Інструкцією здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентом граничних строків розрахунків за:
1) операцією резидента з експорту товарів, якщо на дату митного оформлення продукції або виконання резидентом робіт, надання послуг, експорту прав інтелектуальної власності, інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі), розрахунки за такою операцією не завершені (кошти від продажу нерезиденту товару на поточний рахунок резидента не надійшли або надійшли не в повному обсязі) або в банку немає інформації про завершення розрахунків за такою операцією;
2) операцією резидента з імпорту товарів, якщо на дату оплати резидентом товару [а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку)] нерезидентом не була здійснена поставка за операцією з імпорту товару з оформленням типів МД, зазначених у підпункті 3 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, та відображенням інформації про таке оформлення у реєстрі МД, або документів, зазначених у підпунктах 3, 4 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, або в банку немає інформації про здійснення поставки за такою операцією;
3) імпортною операцією резидента, якщо на дату оплати резидентом продукції [а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку)] імпортна операція без увезення продукції на територію України не була завершена або в банку немає інформації про завершення імпортної операції без увезення продукції на територію України.
За змістом пункту 7 розділу ІІ Інструкції №7 Банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати:
1) оформлення МД типу ЕК-10 «Експорт», ЕК-11 «Реекспорт» на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню), або підписання акта або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), - за операціями з експорту товарів;
2) здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) - за операціями з імпорту товарів.
Датою здійснення платежу на користь нерезидента - постачальника товару вважається дата здійснення банком платежу на користь нерезидента - постачальника товару, якщо оплата зобов`язань резидента за операцією з імпорту товару здійснюється за рахунок коштів, отриманих від банку на підставі кредитного договору без зарахування цих коштів на поточний рахунок такого резидента в банку.
Відповідно до пункту 9 розділу ІІІ Інструкції №7 Банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків:
1) якщо сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів не перевищує незначної суми. У разі здійснення розрахунків за експорт, імпорт товарів в іноземній валюті сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів визначається за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком на дату останньої події за відповідною операцією (остання дата платежу/надходження грошових коштів, дата поставки товару, дата зарахування зустрічних однорідних вимог);
2) у разі експорту товару - після зарахування на поточний рахунок резидента в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента за товар (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за експорт товару здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за товар), або від банку (резидента або нерезидента) за документарним акредитивом, відкритим на користь резидента за операцією з експорту товару, або в порядку, визначеному пунктом 16-2 розділу IV цієї Інструкції;
3) у разі імпорту продукції, яка ввозиться в Україну, - після отримання інформації з реєстру МД про здійснення поставки за імпортною операцією з оформленням МД типу IM-40 «Імпорт», IM-41 «Реімпорт», ІМ-51 «Переробка на митній території», IM-72 «Безмитна торгівля», IM-75 «Відмова на користь держави», IM-76 «Знищення або руйнування» (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню) або після пред`явлення резидентом документа (крім МД), який використовується для митного оформлення продукції (якщо на продукцію, що імпортується, згідно із законодавством України не оформляється МД);
4) у разі імпорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі), - після пред`явлення резидентом акта, рахунку (інвойсу) або іншого документа, який згідно з умовами договору засвідчує виконання нерезидентом робіт, надання послуг, передавання прав інтелектуальної власності та інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі);
5) у разі імпорту продукції без її увезення на територію України - після зарахування грошових коштів від нерезидента на поточний рахунок резидента в банку в разі продажу нерезиденту продукції в повному обсязі за межами України (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за продаж нерезиденту продукції за межами України здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за продукцію) або подання документів, що підтверджують використання резидентом продукції за межами України на підставі договорів (контрактів, угод), інших форм документів, що застосовуються в міжнародній практиці та можуть уважатися договором;
6) у разі заміни кредитора в зобов`язанні за операцією з експорту товарів - після зарахування на поточний рахунок резидента - нового кредитора в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента-боржника за поставлений резидентом - первісним кредитором товар, та за наявності документів про заміну кредитора в зобов`язанні за операцією з експорту товарів.
При цьому, підпунктом 5 пункту 10 розділу ІІІ Інструкції №7 встановлено, що банк, крім підстав, передбачених у пункті 9 розділу III цієї Інструкції, має право завершити здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за наявності: документів про припинення зобов`язань за операціями з експорту, імпорту товарів зарахуванням зустрічних однорідних вимог у разі дотримання сукупності таких умов: вимоги випливають із взаємних зобов`язань між резидентом і нерезидентом, які є контрагентами за цими операціями; вимоги однорідні; строк виконання за зустрічними вимогами настав або не встановлений, або визначений моментом пред`явлення вимоги; між сторонами не було спору щодо характеру зобов`язання, його змісту, умов виконання.
Відповідно до частини 5 статті 13 Закону України № 2473-VIII порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Пунктом 14-2 постанови Правління Національного банку України від 24 лютого 2022 року № 18» «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» зі змінами, внесеними постановою Національного банку України від 07.07.2022 № 142, передбачено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.
За окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку (ч.4 ст.13 Закону №2473-VIII).
Частиной 6 ст.13 Закону №2473-VIII встановлено, що у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.
Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
Тобто, одна із сторін договору повинна довести, що наявні обставини мають відношення до конкретного господарського зобов`язання та унеможливлюють після постачання товару або здійснення авансового платежу отримати резидентами валютної виручки або поставку їм імпортного товару на невизначений строк, а також з метою не нарахування пені за порушеня граничних строків розрахунків у період дії форс-мажорних обставин необхідно засвідчити даний факт відповідною довідкою уповноваженої установи (органу) країни нерезидента та/або сертифікатом Торгово-промислової палати України.
Разом з тим, відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс- мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
Відповідно до ч. 7 ст.13 Закону №2473-VIII у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.
У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.
Відповідно до вимог ст. 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» № 671/97-ВР від 02.12.1997 торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю.
Отже, саме сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами, або уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту), є підставою для продовження законодавчо встановлених термінів (строків) розрахунків на період дії форс- мажорних обставин та підставою для не нарахування пені на період дії форс- мажорних обставин.
Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 13.07.2023 у справі № 560/9742/22.
Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/ імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.
Пунктом 6 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України (далі - ТПП) та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого Рішенням Президії ТПП України 18 грудня 2014 року №44(5) (далі - Регламент ТПП) визначено, що підставою для засвідчення форс-мажорних обставин є наявність однієї або більше форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), перелічених уст. 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», а також визначених сторонами за договором, законодавчими, відомчими та/чи іншими нормативними актами, які вплинули на зобов`язання таким чином, що унеможливили його виконання у термін, передбачений відповідним договором, законодавчими та/чи іншими нормативними актами.
Згідно з Регламентом ТПП, форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за зверненням суб`єктів господарської діяльності по кожному окремому договору, виконання якого настало згідно з умовами договору i виконання якого стало неможливим через наявність зазначених обставин, шляхом видачу сертифікату ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством та Регламентом.
З викладеного слідує, що нарахування пені відповідно до ч. 5 ст. 13 Закону зупиняється у разі якщо виконання договору (Контракту) зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин.
Так судом встановлено та сторонами справи не заперечується, що до перевірки ТОВ «НІКЕЛЬХРОМ УКРАЇНА» надано до розгляду сертифікати Дніпропетровської торгово-промислової палати, видані на підставі сертифікатів Китайської Ради сприяння міжнародної торгівлі Китайської палати міжнародної торгівлі, якими були засвідчені форс-мажорні обставини, що вплинули на порушення строків виконання приписів валютного законодавства.
Так, стосовно контракту №SHS-NC-21 від 22.10.2021 року з Shanghai Hite Special Alloy Co., Ltd (Китай) до перевірки ТОВ «НІКЕЛЬХРОМ УКРАЇНА» було надано сертифікат № 1200-23-4709 (вих. від 12.12.2023 №838/08-15) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та засвідчено: затримку зарахування транзакції, в зв`язку із посиленням заходів, спрямованих на запобігання легалізації доходів, отриманих злочинним шляхом та недопущенням внесків у тероризм, що регламентовано умовами відповідних рішень та актами державних органів Китаю та засвідчено Китайською Радою сприяння міжнародної торгівлі Китайської палати міжнародної торгівлі. Сертифікат видано ТОВ «НІКЕЛЬХРОМ УКРАЇНА» щодо обов`язку (зобов`язання), а саме: своєчасно завершити імпортну операцію за контрактом № SHS-NC-21 від 22.10.2021 року, після здійснення авансового платежу від 06.03.2023 року у термін до 02.09.2023 р. за п.3 ст.13 ЗУ «Про валюту і валютні операції» № 2473-VIII від 21.06.2018р.; п.14-2 Постанови правління НБУ «Про роботу банківської системи в період воєнного стану» №18 від 24.02.2022р., перед ГУ ДПС у Дніпропетровській області, які унеможливили його виконання в зазначений термін. Період дії форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили): дата настання 06.03.2023, дата закінчення 04.05.2023
Даний сертифікат Дніпропетровської ТПП видано на підставі Сертифікату №234400В0/037966 від 28.11.2023 року Китайської Ради сприяння міжнародної торгівлі Китайської палати міжнародної торгівлі Китайської Народної Республіки.
Стосовно контракту за контрактом № ONE-NC-24 від 01.02.2024 з Shanghai One Stop Metal Corporation Limited (Китай) до перевірки ТОВ «НІКЕЛЬХРОМ УКРАЇНА» було надано сертифікат № 1200-24-2020 (вих. від 04.11.2024 №653/08-15) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та засвідчено: затримку зарахування транзакції, в зв`язку із посиленням заходів, спрямованих на запобігання легалізації доходів, отриманих злочинним шляхом та недопущенням внесків у тероризм, що регламентовано умовами відповідних рішень та актами державних органів Китаю та засвідчено Китайською Радою сприяння міжнародної торгівлі Китайської палати міжнародної торгівлі. Сертифікат видано ТОВ «НІКЕЛЬХРОМ УКРАЇНА» щодо обов`язку (зобов`язання), а саме: своєчасно завершити імпортну операцію за контрактом №ONE-NC-24 від 01.02.2024 року, після здійснення авансового платежу від 05.02.2024 року у термін до 03.08.2024 р. за п.3 ст.13 ЗУ «Про валюту і валютні операції» №2473-VIII від 21.06.2018р.; п.14-2 Постанови правління НБУ «Про роботу банківської системи в період воєнного стану» №18 від 24.02.2022р., перед ГУ ДПС у Дніпропетровській області, які унеможливили його виконання в зазначений термін. Період дії форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили): дата настання 05.02.2024, дата закінчення 16.09.2024.
Даний сертифікат Дніпропетровської ТПП видано на підставі Сертифікату №243100В0/009125 від 30.10.2024 року Китайської Ради сприяння міжнародної торгівлі Китайської палати міжнародної торгівлі Китайської Народної Республіки.
Стосовно контракту № CLC-NC-23 від 29.03.2023 року з Henan Chalgo Aluminum Fabrication Co. Ltd (Китай) до перевірки ТОВ «НІКЕЛЬХРОМ УКРАЇНА» було надано сертифікат № 1200-25-0323 (вих. від 25.02.2025 №155/08-15) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та засвідчено: збій виробництва на підприємстві виробника компанії Henan Chalgo Aluminum Fabrication Co. Ltd (Китай), який засвідчений Китайською Радою сприяння міжнародної торгівлі Китайської палати міжнародної торгівлі. Сертифікат видано ТОВ «НІКЕЛЬХРОМ УКРАЇНА» щодо обов`язку (зобов`язання), а саме: своєчасно завершити імпортну операцію за контрактом №CLC-NC-23 від 29.03.2023 року, після здійснення авансових платежів від 17.06.2024 року та від 27.06.2024 року у термін до 13.12.2024 р. та 23.12.2024 року відповідно, за п.3 ст.13 ЗУ «Про валюту і валютні операції» №2473-VIII від 21.06.2018р.; п.14-2 Постанови правління НБУ «Про роботу банківської системи в період воєнного стану» №18 від 24.02.2022р., перед ГУ ДПС у Дніпропетровській області, які унеможливили його виконання в зазначений термін. Період дії форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили): дата настання 13.09.2024, дата закінчення 27.01.2025.
Даний сертифікат Дніпропетровської ТПП видано на підставі Сертифікату № 244100В0/004653 від 27.12.2024 року Китайської Ради сприяння міжнародної торгівлі Китайської палати міжнародної торгівлі Китайської Народної Республіки.
Крім того, за контрактом №NC-WS-23 від 06.03.2023 року з Wanshida Steel (Shandong) Co.,Ltd (Китай) граничний термін розрахунків за яким перевищено на 16 днів, то в матеріалах справи міститься рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при ТПП України про стягнення з Wanshida Steel (Shandong) Co.,Ltd (Китай) заборгованості у сумі 21 644,00 доларів США .
Таким чином, здійснення граничних розрахунків та поставки товарів за вищевказаними контрактами було здійснено із порушенням саме через виникнення форс-мажорних обставин, які були належним чином засвідчені сертифікатами Дніпропетровської торгово-промислової палати на підставі даних Китайської Ради сприяння міжнародної торгівлі Китайської палати міжнародної торгівлі, що відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» зупиняло нарахування пені на весь період дії таких форс-мажорних обставин.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 20.10.2011 у справі "Рисовський проти України" Суд підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (справи "Беєлер проти Італії", "Онер`їлдіз проти Туреччини", "Москаль проти Польщі". Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (справи "Лелас проти Хорватії" від 20.05.2010 року та "Тошкуце та інші проти Румунії" від 25.11.2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси ("справи "Онер`їлдіз проти Туреччини" та "Беєлер проти Італії").
Згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
За змістом положень частин першої, другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а вимоги такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Питання щодо розподілу судових витрат врегульовані ст.139 КАС України.
Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
З урахуванням наведеного, а також з огляду на задоволення позовних вимог у повному обсязі, судові витрати зі сплати судового збору, понесені позивачем при зверненні до суду з цією позовною заявою, у сумі 3028,00 грн підлягають відшкодуванню шляхом стягнення їх з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань.
Згідно з ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Керуючись ст. ст. 72-74, 77, 241-246, 250, 260-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А.О. Коренев