Справа № 260/979/25
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2025-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

11 вересня 2025 року м. Ужгород№ 260/979/25
16:52 год

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Скраль Т.В.

при секретарі Колушкіна Ю.В.,

за участю:

позивач: Керівник Мукачівської окружної прокуратури Закарпатської області- представник Ярош Руслан Іванович,

відповідач: Виконавчий комітет Воловецької селищної ради Мукачівського району Закарпатської області - представник не з`явився,

третя особа: Департамент культури Закарпатської обласної державної адміністрації - представник Сопко Томаш Томашович,

третя особа: ОСОБА_1 - не з`явився,

третя особа: ОСОБА_2 - не з`явився,

третя особа: Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру - представник не з`явився,

третя особа: Закарпатська обласна держана адміністрація - представник не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою Керівника Мукачівської окружної прокуратури Закарпатської області (89600, Закарпатська область, м. Мукачево, вул. А.Літуна, 15) до Виконавчого комітету Воловецької селищної ради Мукачівського району Закарпатської області (89100, Закарпатська область, Мукачівський район, смт. Воловець, вул. Героїв України, 7, ), третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Департамент культури Закарпатської обласної державної адміністрації (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Народна, 4, ), треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ); ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 ); Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (, адреса: Україна, м. Київ, вул. Народного ополчення, буд.3); Закарпатська обласна державна адміністрація (, адреса: 88000 Україна, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Народна, буд.4) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до статті 243 частини 3 КАС України 11 вересня 2025 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Рішення у повному обсязі складено 22 вересня 2025 року.

13 лютого 2025 року Керівник Мукачівської окружної прокуратури Закарпатської області Дмитро Кириленко звернувся з позовною заявою до Виконавчого комітету Воловецької селищної ради Мукачівського району Закарпатської області, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Департамент культури Закарпатської обласної державної адміністрації, якою просить: 1) визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Воловецької селищної ради Закарпатської області щодо невиконання вимог чинного законодавства України що полягає у не вжитті заходів з виявлення, обліку та поданні до органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту культури Закарпатської обласної державної адміністрації пропозиції про занесення об`єкту культурної спадщини до Переліку об`єктів культурної спадщини з метою набуття правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, який знаходяться у селищі Воловець по вул. Фабрична, 5, а саме Будівлю школи «Чеська школа», побудовану у 1920-х роках; 2) зобов`язати Виконавчий комітет Воловецької селищної ради Закарпатської області виконати вимоги чинного законодавства України щодо подання до органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту культури Закарпатської обласної державної адміністрації пропозицій про занесення об`єкту культурної спадщини до Переліку об`єктів культурної спадщини з метою набуття правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, який знаходяться у селищі Воловець по вул. Фабрична, 5, а саме Будівлю школи «Чеська школа», побудовану у 1920-х роках.

25 лютого 2025 року ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі та призначено підготовче судове засідання.

09 квітня 2025 року ухвалою суду клопотання Воловецької селищної ради про залучення третіх осіб від 17 березня 2025 року (вх. № 3114/25) - залишено без розгляду. Залучено до участі в справі - ОСОБА_1 ; ОСОБА_2 ; Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру; Закарпатську обласну держану адміністрацію; Відкрите акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору.

07 травня 2025 року ухвалою суду закрито пiдготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. У задоволенні клопотання акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» від 29.04.2025 року ( вх. № 14289/25) - відмовлено.

11 вересня 2025 року ухвалою суду виключено зі складу учасників справи № 260/979/25 третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Відкрите акціонерне товариство «Державний ощадний банк України».

1. Позиції сторін.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 26.07.2001 № 878 селище Воловець Закарпатської області включене у Список історичних населених місць України. У подальшому, наказом Міністерства культури та інформаційної політики України від 13.08.2020 №2040 затверджено межі та режими використання історичного ареалу смт. Воловець Закарпатської області, визначені науково-проектною документацією «Історико-архітектурний опорний план з визначенням меж і режимів використання зон охорони пам`яток та історичного ареалу смт. Воловець Закарпатської області», розробленою Українським державним науково-дослідним та проектним інститутом «УкрНДІпроектреставрація» в 2019 році на замовлення Воловецької селищної ради Закарпатської області. Згідно із вказаною містобудівною документацією Будівля школи «Чеська школа», побудована у 1920-х роках, розташована за адресою селище Воловець, вулиця Фабрична, 5, знаходиться у межах історичного ареалу міста та запропонована до внесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України як об`єкт містобудування та архітектури. Історико-архітектурний опорний план визначає стратегію збереження нерухомої культурної спадщини і традиційного характеру середовища історичного міста. Разом з тим, наявність вказаних нормативних документів не визначають спірну будівлю як об`єкт чи пам`ятку культурної спадщини. Адже, з моменту затвердження у 2020 році Міністерством культури України історико-архітектурного опорного плану селища Воловець, виконавчим комітетом Воловецької селищної ради не здійснювався постійний моніторинг шляхом аналізу відомостей Реєстру, Переліку об`єктів культурної спадщини, науково-проектної документації, якою зокрема запропоновано до внесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України як об`єкт містобудування та архітектури спірну будівлю. Відтак, дотепер Будівля школи «Чеська школа», розташована за адресою селище Воловець, вулиця Фабрична, 5, не набула жодного правового статусу як об`єкт культурної спадщини у розумінні Закону №1805-ІІІ. Зокрема, також інформацією Департаменту культури Закарпатської обласної державної адміністрації підтверджено відсутність у вищезгаданої будівлі правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини та відповідно і пам`ятки у розумінні Закону, а тому облікова документація не виготовлялася, охоронний договір не укладався.

22 травня 2025 року представником Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру подано письмові пояснення щодо позову, в яких зазначають, що відповідно до поданої прокуратурою позовної заяви щойно виявленим об`єктом культурної спадщини є побудована в 1920-х роках будівля школи «Чеської школи», розташована у с. Воловець, вул. Фабрична, 5, в той час, як будівля, яка на праві власності належить Держгеокадастру побудована у 1972 році та введена в експлуатацію у 1991 році (копія інвентарної справи № 31- в додається). Крім того, Історико-архітектурний опорний план, долучений прокуратурою до позовної заяви, містить інформацію, що будівля «Чеської школи» є колишнім відділенням НАСК «Оранта» з долученими фото вказаної будівлі, що не відповідає візуальним і технічним характеристикам будівлі з загальною площею 189,9 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 215), яка на праві власності належить Держгеокадастру та на яку закріплено право оперативного управління за Головним управлінням. Також вищевказаний план містить короткий опис будівлі «Чеської школи». Разом з тим слід зазначити, що будівля загальною площею 189,9 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 215) відповідно до акту приймання передачі від 17.07.2020, затвердженого наказом Держгеокадастру від 28.09.2020 № 408 має 2 поверхи та перейшла до сфери управління Держгеокадастру із сфери управління Державної служби статистики України. Тобто ані НАСК «Оранта», ані АТ «Ощадбанк» не були власниками вказаного нерухомого майна. Зазначене підтверджується також відомостями, які містить інвентарна справа №31в де вказано, що будівля загальною площею 189,9 кв. м побудована в 1972 році та має два поверхи та перебувала у володінні Воловецького районного відділу статистики. Відтак, підсумовуючи вищенаведене, слід вказати на той факт, що об`єкт нерухомого майна - двоповерхова будівля загальною площею 189,9 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 215), розташована за адресою: с. Воловець, вул. Фабрична, яка перебуває у власності Держгеокадастру та в оперативному управлінні Головного управління не є щойно виявленим об`єктом культурної спадщини будівлею «Чеської школи», що побудована в 1920-х роках, а отже позовні вимоги прокуратури не стосуються майна, яке належить на праві власності Держгеокадастр.

Відповідачем або уповноваженим представником відзиву на позовну заяву до суду, у строк наданий судом в ухвалі Закарпатського окружного адміністративного суду про відкриття провадження в адміністративній справі від 25 лютого 2025 року, не надано та не повідомлено суду поважні причини його ненадання.

Відповідно до статті 162 частини 6 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Представником Департаменту культури Закарпатської обласної державної адміністрації позов підтримано та в судовому засіданні представник Сопо Т.Т. просить задоволтит позов поданий прокурором.

Рошко Ярослав Іванович письмових пояснень щодо позову не надав.

Халміан Андрій Вікторович у підготовчому судовому засіданні 07 травня 2025 року суду пояснив, що не має предмету спору у цій справі, бо ці будівлі прибудовані одна до одної. ОСОБА_2 придбав цю будівлю на аукціоні через Prozzoro від Ощадбанку та коли придбав цю нерухомість, то така не була пам`яткою архітектури.

Представник відповідача, Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, Відкритого акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», Закарпатської обласної держаної адміністрації, Рошко Ярослав Іванович та ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилися, однак про час і дату судового засідання повідомлені належним чином.

У відповідності до статті 205 частини 1, 3 пункту 1 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Представники позивача у судовому засіданні позов підтримав повністю, просив суд його задовольнити з мотивів, що у ньому наведені.

Представник Департаменту культури Закарпатської обласної державної адміністрації у судовому засіданні позов підтримав повністю.

2. Обставини, встановлені судом.

Судом встановлено, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №878 від 26 липня 2001 року «Про затвердження Списку історичних населених місць України, селище Воловець, Закарпатської області включено до Списку історичних населених місць України, (т.1, а.с. 55-63).

Наказом Міністерства культури та інформаційної політики України від 13 серпня 2020 року №2040 затверджено межі та режими використання історичного ареалу смт. Воловець Закарпатської області, визначені науково- проектною документацією «Історико-архітектурний опорний план з визначенням меж і режимів використання зон охорони пам`яток та історичного ареалу смт. Воловець Закарпатської області», розробленою Українським державним науково-дослідним та проектним інститутом «УкрНДІпроектреставрація» в 2019 році на замовлення Воловецької селищної ради Закарпатської області, (т.1, а.с. 64).

Згідно із вказаною містобудівною документацією будівля по вул. Фабрична, 5 в селищі Воловець, запропонована до внесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України як об`єкт містобудування та архітектури (як щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, на експлікації опорного плану позначена під №15, як «Будівля школи «Чеська школа», побудована у 1920-х роках), (т.1, а.с. 78-86).

04 грудня 2024 року Воловецька селищна рада листом повідомила Мукачівську окружну прокуратуру, що виконавчий комітет ради не звертався з поданням до органу охорони культурної спадщини вищого рівня Департаменту культури Закарпатської обласної державної адміністрації щодо пропозицій про занесення об`єкту культурної спадщини «Будівля школи. Чеська школа» до Переліків об`єктів культурної спадщини з метою набуття правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, (т.1, а.с. 95).

Вважаючи протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Воловецької селищної ради Закарпатської області щодо невиконання вимог чинного законодавства України що полягає у не вжитті заходів з виявлення, обліку та поданні до органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту культури Закарпатської обласної державної адміністрації пропозиції про занесення об`єкту культурної спадщини до Переліку об`єктів культурної спадщини з метою набуття правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, який знаходяться у селищі Воловець по вул. Фабрична, 5, а саме Будівлю школи «Чеська школа», побудовану у 1920-х роках, Мукачівська окружна прокуратура звернулася до суду з даним адміністративним позовом.

3. Мотиви суду та норми права, застосовані судом.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: затвердження за пропозицією сільського, селищного, міського голови структури виконавчих органів ради, загальної чисельності апарату ради та її виконавчих органів відповідно до типових штатів, затверджених Кабінетом Міністрів України, витрат на їх утримання; утворення за поданням сільського, селищного, міського голови інших виконавчих органів ради.

Згідно зі статтею 27 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить, зокрема підготовка програм соціально-економічного та культурного розвитку сіл, селищ, міст, цільових програм з інших питань самоврядування, подання їх на затвердження ради, організація їх виконання; подання раді звітів про хід і результати виконання цих програм.

Статтею 1 вказаного Закону визначено, що виконавчі органи рад - це органи, які відповідно до Конституції України та цього Закону створюються сільськими, селищними, міськими, районними в містах (у разі їх створення) радами для здійснення виконавчих функцій і повноважень місцевого самоврядування у межах, визначених цим та іншими законами.

Відповідно до статті 5 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до системи місцевого самоврядування входять виконавчі органи сільської, селищної, міської ради.

Частиною 1 статті 10 Закону №280/97-ВР визначено, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

У відповідності до частини 1 статті 11 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи.

Також, відповідно до підпункту 10 пункту «б» статті 32 Закону №280/97-ВР, до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад делеговано повноваження щодо забезпечення охорони пам`яток історії та культури, збереження та використання культурного надбання.

Делеговані повноваження - повноваження органів виконавчої влади, надані органам місцевого самоврядування законом.

Згідно з статтею 26 Закону №280/97-ВР виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: затвердження за пропозицією сільського, селищного, міського голови структури виконавчих органів ради, загальної чисельності апарату ради та її виконавчих органів відповідно до типових штатів, затверджених Кабінетом Міністрів України, витрат на їх утримання; утворення за поданням сільського, селищного, міського голови інших виконавчих органів ради.

До відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать, зокрема підготовка програм соціально-економічного та культурного розвитку сіл, селищ, міст, цільових програм з інших питань самоврядування, подання їх на затвердження ради, організація їх виконання; подання раді звітів про хід і результати виконання цих програм (стаття 27 Закону №280/97-ВР).

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про охорону культурної спадщини» державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України, спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини.

До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини (далі - органи охорони культурної спадщини) належать:

- центральні органи виконавчої влади, що забезпечують формування та реалізують державну політику у сфері охорони культурної спадщини;

- орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим; - обласні, районні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації;

- виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

Так, частиною 2 статті 5 Закону України «Про охорону культурної спадщини» передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, належить, зокрема: 2) реалізація державної політики з питань охорони культурної спадщини; 3) ведення Державного реєстру нерухомих пам`яток України, здійснення координації та контролю за паспортизацією нерухомих об`єктів культурної спадщини; 6) здійснення науково-методичного керівництва у питаннях охорони культурної спадщини, затвердження методик та правил дослідження об`єктів культурної спадщини.

При цьому, частиною 2 статті 6 Закону України «Про охорону культурної спадщини» передбачено, що до повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини належить: 1) забезпечення виконання цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини на відповідній території; 2) подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, внесення змін до нього та про занесення відповідної території до Списку історичних населених місць України; 3) забезпечення юридичним і фізичним особам доступу до інформації, що міститься у витягах з Державного реєстру нерухомих пам`яток України, а також надання інформації щодо програм та проектів будь-яких змін у зонах охорони пам`яток та в історичних ареалах населених місць.

Крім того, частиною 2 статті 14 Закону України «Про охорону культурної спадщини» регламентовано, що об`єкт культурної спадщини до вирішення питання про його реєстрацію як пам`ятки вноситься до Переліку об`єктів культурної спадщини і набуває правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, про що відповідний орган охорони культурної спадщини в письмовій формі повідомляє власника цього об`єкта або уповноважений ним орган (особу). Перелік щойно виявлених об`єктів культурної спадщини ведеться органами охорони культурної спадщини та публікується такими органами на своїх офіційних веб-сайтах. Включення об`єкта до такого переліку здійснюється одночасно з набуттям ним статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини.

Порядок визначення категорій пам`яток для занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України регламентовано постановою Кабінету Міністрів України від 22.05.2019 №452, якою затверджено Порядку визначення категорій пам`яток.

Зокрема, пунктом 1 Порядку передбачено, що згідно з цим Порядком визначаються категорії пам`яток для внесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України (далі - Реєстр).

Попередню оцінку відповідності об`єкта культурної спадщини ознакам, визначеним у пунктах 3 і 4 цього Порядку, проводить розробник облікової документації, що складається відповідно до Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, який затверджується Міністерством культури та стратегічних комунікацій України (далі МКСК) (пункт 5 Порядку).

6 вересня 2024 року згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 1028 Міністерство культури та інформаційної політики України було перейменоване на Міністерство культури та стратегічних комунікацій України.

Разом з цим, Порядок обліку об`єктів культурної спадщини (далі - Порядок) затверджено наказом Міністерства культури України від 11.03.2013 №158.

Порядком визначено, що система обліку об`єктів культурної спадщини включає комплекс заходів із виявлення нерухомих об`єктів культурної спадщини, складання облікової документації, взяття нерухомих об`єктів культурної спадщини на державний облік, занесення чи не занесення нерухомого об`єкта культурної спадщини до Реєстру, ведення Реєстру, порядок присвоєння охоронних номерів, включення до Реєстру об`єкта культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності Законом, внесення змін до Реєстру (зміна категорії пам`ятки та вилучення пам`ятки з Реєстру), моніторинг та інвентаризацію нерухомих об`єктів культурної спадщини, формування облікових справ, порядок переміщення (перенесення) пам`яток (пункт 1.3. Порядку).

Державний реєстр нерухомих пам`яток України - банк даних, сформованих за єдиними ознаками та принципами, що містить відомості про пам`ятки культурної спадщини (далі - Реєстр);

Експертна комісія з питань обліку об`єктів культурної спадщини - консультативно-дорадчий орган з питань обліку об`єктів культурної спадщини при Міністерстві культури та інформаційної політики України (далі - Експертна комісія);

замовник облікової документації - особа або організація, яка замовляє розробку облікової документації на об`єкт (об`єкти) культурної спадщини (далі - Замовник)

Фінансування робіт зі складання облікової документації, паспортизації, інвентаризації та моніторингу здійснюється за рахунок видатків, передбачених у державному та місцевих бюджетах, а також за рахунок інших джерел, не заборонених законодавством (пункт 1.5 Порядку).

Виявлення нерухомих об`єктів культурної спадщини та складання на них відповідної облікової документації забезпечують уповноважені органи, а також районні державні адміністрації, виконавчі органи сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини, зокрема виконують функції Замовника та укладають з цією метою контракти на виявлення, дослідження нерухомих об`єктів культурної спадщини для їх взяття на облік та подальшої державної реєстрації (пункт 2.1 Порядку).

На об`єкт, який виявлено в процесі досліджень і щодо якого подано Картку до органу охорони культурної спадщини, складається облікова документація у складі облікової картки за формою, наведеною в додатку 2 до цього Порядку, до якої додаються коротка історична довідка та фотофіксація (пункт 3.1. Порядку).

Протягом 30 календарних днів з дня прийняття рішення про надання нерухомому об`єкту культурної спадщини статусу щойно виявленого, Ініціатор подає до МКІП разом із супровідним листом подання за формою, наведеною в додатку 6 до цього Порядку, облікову документацію згідно з розділом III цього Порядку, Акт візуального обстеження об`єкта культурної спадщини за формою, наведеною в додатку 7 до цього Порядку, рекомендації Українського інституту національної пам`яті (надалі - Інститут) щодо нерухомого об`єкта культурної спадщини, протокол Консультативної ради та належним чином завірену копію рішення про надання нерухомому об`єкту культурної спадщини статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини або копію зареєстрованої уповноваженим органом Картки (пункт 4.7 Порядку).

Відповідно до пункт 5.8 Порядку у разі отримання повідомлення МКІП про відмову в занесенні об`єкта культурної спадщини до Реєстру, уповноважений орган у строк, що не перевищує 3 місяців з дня отримання такого повідомлення: або приймає рішення про виключення цього об`єкта із Переліку з одночасним повідомленням власника цього об`єкта або уповноваженого(ої) ним органу (особи) рекомендованим листом з описом вкладення та повідомленням про вручення. При цьому завірена належним чином копія рішення також направляється до МКІП; або подає до МКІП доопрацьовані документи для повторного розгляду питання щодо занесення цього об`єкта культурної спадщини до Реєстру у відповідності до положень цього розділу.

Таким чином, внесенню об`єкта до Переліку об`єктів культурної спадщини з метою набуття правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, передує певна робота спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини, зокрема, виконавчого органу Воловецької селищної ради, який повинен здійснити фотофіксацію об`єкта, скласти історичну довідку та подати відповідну пропозицію органу охорони культурної спадщини вищого рівня.

В той же час, вищевказані вимоги Закону №1805-ІІІ та Порядку №158 відповідачем не дотримані, що свідчить про його бездіяльність з питань забезпечення належного виконання повноважень у сфері охорони культурної спадщини.

Так, 04 грудня 2024 року Воловецька селищна рада листом повідомила Мукачівську окружну прокуратуру, що виконавчий комітет ради не звертався з поданням до органу охорони культурної спадщини вищого рівня Департаменту культури Закарпатської обласної державної адміністрації щодо пропозицій про занесення об`єкту культурної спадщини «Будівля школи. Чеська школа» до Переліків об`єктів культурної спадщини з метою набуття правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, (т.1, а.с. 95).

Суд зазначає, що об`єкти культурної спадщини є надбанням українського народу загалом та відповідної територіальної громади зокрема, оскільки несуть собою велику цінність для розвитку історичної, етнічної, культурної самобутності держави і саме на органи державної влади та органи місцевого самоврядування відповідно до Закону України №1805-III покладено обов`язок щодо їх охорони та забезпечення їх належного догляду та збереження.

Разом з тим, Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відтак, на переконання суду, решта доводів позивача на обґрунтування своїх вимог у даній справі, не вимагають детального спростування в рамках даної адміністративної справи.

Згідно із частинами 1-3 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2статті 77 КАС Українипередбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу своїх дій на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України та зважаючи на доводи адміністративного позову, суд дійшов висновку про повну обґрунтованість позовних вимог та, відповідно, наявність правових підстав для задоволення позову з мотивів, що вищезазначені.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір), відповідно до статті 139 КАС України, стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 90, 139, 242-246, 255 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Позов Керівника Мукачівської окружної прокуратури Закарпатської області до Виконавчого комітету Воловецької селищної ради Мукачівського району Закарпатської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Воловецької селищної ради Мукачівського району Закарпатської області щодо неподання пропозицій до органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту культури Закарпатської обласної державної адміністрації пропозиції про занесення об`єкту культурної спадщини до Переліку об`єктів культурної спадщини з метою набуття правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, який знаходяться у селищі Воловець по вул. Фабрична, 5, а саме Будівлю школи «Чеська школа», побудовану у 1920-х роках.

3. Зобов`язати Виконавчий комітет Воловецької селищної ради Мукачівського району Закарпатської області подати пропозиції органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту культури Закарпатської обласної державної адміністрації пропозицій про занесення об`єкту культурної спадщини до Переліку об`єктів культурної спадщини з метою набуття правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, який знаходяться у селищі Воловець по вул. Фабрична, 5, а саме Будівлю школи «Чеська школа», побудовану у 1920-х роках.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи здійснювався порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяТ.В.Скраль