Справа № 420/18155/23
Суддя: Крусян А.В.
Дата ухвалення: 2025-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 вересня 2025 р.м. ОдесаСправа № 420/18155/23

Головуючий в 1 інстанції: Попов В.Ф.

Місце та час укладення судового рішення «--:--», м. Одеса

Повний текст судового рішення складений 04.12.2024

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Крусяна А.В.,

суддів Шевчук О.А., Яковлєва О.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов, припису, -

В С Т А Н О В И В:

18.07.2023 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (надалі Управління ДАБК ОМР) про визнання протиправними та скасування припису №062/21 від 21.05.2021 про усунення порушення містобудівного законодавства щодо отримання ним права на виконання будівельних робіт, постанови №045/21 від 04.06.2021 про визнання його винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ч.4 ст.96 КУпАП України (виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт) та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 4250грн.; постанови №078/22 від 22.02.2022 про визнання його винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ч.1 ст.188-42 КУпАП України (невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду) та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що спірні припис та постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за порушення містобудівного законодавства є протиправними, оскільки перевірки належного позивачу об`єкту будівництва, розташованого за адресою АДРЕСА_1 , проводились без його участі, про існування оскаржуваних постанов він дізнався у липні 2023 від державного виконавця ДВС у м.Одеса з приводу виконання виконавчого листа Одеського ОАС щодо знесення самочинно збудованого об`єкта будівництва. Позивач наголошує, що про проведення перевірок, складення актів перевірок, протоколів та постанов про притягнення до відповідальності та про винесення припису йому не було відомо, жодних документів він не підписував та не отримував їх копії, штрафи за вчиненні правопорушення також не сплачував.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 04.12.2024 у задоволенні позову відмовлено з підстав того, що обставини та висновки, викладені в актах перевірок, протоколах, приписі та постановах про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил підтверджені в повному обсязі.

Не погоджуючись з ухваленим у справі судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилається на порушення судом норм матеріального права та просить рішення суду скасувати, ухвалити нове про задоволення позовних вимог.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що перевірки, проведені відповідачем 21.05.2021 та 18.02.2022 є протиправними, а документи, складені за їх результатами, підлягають скасуванню. Так, апелянт наголошує, що відповідачем порушено порядок його повідомлення про підстави та строки проведення перевірок, визначений Порядком №553 (особисто, поштою, факсимільним зв`язком чи в інший спосіб), чим було позбавлено його права надати відповідні заперечення/пояснення/додаткові документи та усунути порушення у визначений приписом строк. Крім того, позивач, посилаючись на незатвердження жодних документів, що стосуються проведених перевірок, просить суд призначити у даній справі судову почеркознавчу експертизу.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено, що згідно Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, ОСОБА_1 на праві приватної власності належить об`єкт житлової нерухомості, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 47,4кв.м, житловою площею 27,6кв.м, який в цілому складається з: житловий будинок літ.«А» літня кухня літ.«Г», душ літ.«Д», сарай літ.«В», вбиральня літ.«Ж». /т.1 а.с.197-203/

27.04.2021 на адресу Управління ДАБК ОМР надійшла заява від громадянина ОСОБА_2 щодо необхідності здійснення перевірки будівництва на об`єкті, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . /т.1 а.с.155з.б.-156/

05.05.2021 комісія Управління ДАБК ОМР склала висновок №70, яким рекомендувала провести позапланову перевірку на підставі звернення фізичної особи про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за адресою: АДРЕСА_1 . /т.1 а.с.154 з.б./

Наказом Управління ДАБК Одеської міської ради №01-13/76ДАБК від 07.05.2021 «Про організацію проведення позапланової перевірки» прийнято рішення провести позапланову перевірку на об`єкті «Реконструкція житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 » щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. /т.1 а.с.155/

12.05.2021 Управлінням ДАБК ОМР видано направлення №000106 для здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_3 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на підставі наказу від 07.05.202 та звернення фізичної особи від 21.04.2021 №01-3/142 Г. /т.1 а.с.156/

За результатом проведення позапланової перевірки складено акт №000106 від 21.05.2021, яким встановлено, що ОСОБА_1 здійснює будівельні роботи з реконструкції житлового будинку та господарських будівель за адресою: АДРЕСА_1 , без отримання права на виконання таких робіт, чим порушено п.1 ч.1 ст.3акону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.13 Порядку здійснення підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабміну України №466 від 13.04.2021. /т.1 а.с.158-166/

21.05.2021 складено протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за порушення п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 13 Порядку здійснення підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011, відповідальність за яке визначено за ч.4 ст.96 КУпАП України. Розгляд справи призначено на 04.06.2021. У графі «примірник протоколу отримав» міститься зазначення прописом прізвища позивача. /т.1 а.с.166 з.б.-168/

21.05.2021 складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил, яким від ОСОБА_1 вимагалося усунути порушення вимог містобудівного законодавства у термін до 21.07.2021 шляхом отримання права на виконання будівельних робіт. У графі «примірник припису отримав, підпис» міститься зазначення прописом прізвища позивача. /т.1 а.с.168 з.б.-169/

04.06.2021, за результатом розгляду справи про адміністративне правопорушення, прийнято постанову №045/21, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП (виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт), та накладено штраф у розмірі 4250 грн. У графі «копію постанови одержав, підпис» зазначено прописом прізвище позивача. /т.1 а.с.170-171/

Згідно квитанції №1-51ЗК від 06.07.2021 штраф сплачено у повному обсязі. /т.1 а.с.179 з.б./

16.02.2022 Управлінням ДАБК ОМР видане направлення для проведення планового (позапланового) заходу №000120 для здійснення позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_1 щодо виконання ОСОБА_1 вимог припису №062/21 від 21.05.2021. /т.1 а.с.132/

18.02.2022, за результатом проведення позапланового заходу, складено акт №000120, яким встановлено невиконання ОСОБА_1 вимог припису від 21.05.2021. /т.1 а.с.134-142/

18.02.2022 складено протокол про адміністративне правопорушення щодо порушення ОСОБА_1 пп.«а», «б» п.3 ч.3 ст.41 Закону України «Про регулювання «містобудівної діяльності», пп.3 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України та призначено дату розгляду справи про адміністративне правопорушення на 22.02.2022. У графі «примірник протоколу отримав» зазначено ПІБ ОСОБА_1 та підпис. /т.1 а.с.142 з.б.-144/

22.02.2022, за результатом розгляду справи про адміністративне правопорушення, прийнято постанову №078/22, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП (невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду) та накладено штраф у розмірі 6800грн. У графі «копію постанови одержав, підпис» зазначено ПІБ ОСОБА_1 та підпис. /т.1 а.с.144 з.б.-146/

Не погоджуючись з приписом про усунення порушення у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №062/21 від 21.05.2021 та постановами №045/21 від 04.06.2021, №078/22 від 22.02.2022 про застосування штрафів за вчинення адміністративних правопорушень, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Перевіривши матеріали справи, судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції про безпідставність позовних вимог виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини щодо порядку та підстав здійснення архітектурно-будівельного контролю, в тому числі надання містобудівних умов та обмежень і їх скасування регулюються правовими нормами Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (надалі Закон України №3038-VІ).

Статтею 41 Закону України №3038-VІ передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно п.1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» від 23.05.201 №553 (надалі Порядок №553, у редакції, чинній на момент спірних правовідносин), цей порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 5 указаного Порядку закріплено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єкта містобудування, забороняється, крім випадків невиконання вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Разом з тим, відповідно до п.13 Порядку №553, участь суб`єкта містобудування під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю є виключно його правом, а не обов`язком, що узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 23.12.2019 у справі №826/5856/16.

Згідно до п.16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У відповідності до п.17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Згідно п.18 Порядку №553 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату ДІАМ як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Пунктом 19 Порядку №553 передбачено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Відповідно до п.24 Порядку №553 матеріали перевірок за результатами державного архітектурно-будівельного контролю (акт, припис, протокол, постанова про накладення штрафу) вносяться до електронного кабінету та підписуються відповідною посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю з використанням кваліфікованого електронного підпису та захищеного носія особистих ключів. Матеріали перевірок вважаються врученими суб`єкту містобудування з моменту їх відображення в електронному кабінеті.

Зміст наведених норм свідчить, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19.06.2018 у справі №810/3517/17, від 22.10.2018 у справі №153/876/17, від 10.07.2019 у справі №521/17659/17.

З матеріалів справи вбачається, що 07.05.2021 наказом Управління ДАБК Одеської міської ради №01-13/76ДАБК було призначено позапланову перевірку об`єкта за адресою: м.Одеса, вул.Зої Космодем`янської, 41. /т.1 а.с.30/

21.05.2021 складено акт за результатами проведення позапланового заходу №000106 /т.1 а.с.32 з.б.-40/, в ході якого встановлено факт здійснення будівельних робіт з реконструкції житлового будинку шляхом надбудови другого поверху та реконструкції господарських будівель.

Так, із наявних у матеріалах справи фотодоказів вбачається будівництво (надбудова) другого поверху. У свою чергу, вказана надбудова є видом реконструкції, при якій збільшується площа житлового будинку шляхом улаштування над його верхнім поверхом одного додаткового поверху.

Згідно ч.4 ст.96 КУпАП виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятдесяти до трьохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Також, 21.05.2021 відповідачем було складено протокол про адміністративне правопорушення, в якому повідомлено, що розгляд справи стосовно притягнення позивача до відповідальності на підставі ч.4 ст.96 КУпАП за порушення вимог п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.13 Порядку здійснення підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ №466 від 13.04.2011, відбудеться 04.06.2021. У графі «примірник протоколу отримав» зазначено дату отримання 21.05.2021 та підпис - прописом прізвище позивача. /т.1 а.с.41-42/

Таким чином, позивач був повідомлений про час та місце розгляду справи.

04.06.2021 Управління ДАБК ОМР прийнято постанову №045/21, якою на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 4250грн., який сплачений згідно квитанції від 06.07.2021 №1-513К. /т.1 а.с. 44 з.б.-46, 179 з.б./

При цьому, суд першої інстанції доречно звернув увагу, що без волевиявлення ОСОБА_1 або без його доручення, такий штраф не міг бути сплачений і постанова підлягала б направленню до виконавчої служби для примусового стягнення.

Оскаржуваною постановою встановлено, що позивачем виконувалися будівельні роботи з реконструкції житлового будинку та господарських будівель за адресою: АДРЕСА_1 . без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, чим порушено п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011р. №466.

Відповідно до ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Згідно з ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Згідно п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011р. №466 (надалі Порядок №466) будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

Пунктом 13 Порядку №466 визначено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з даними Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація стосовно реєстрації дозвільних документів на проведення будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 .

Отже, ОСОБА_1 порушено ст.ст.34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»» та п.п.5, 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011р., у зв`язку з виконанням будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , без отримання дозвільних документів, а тому оскаржувана постанова від 04.06.2021р. №045/21 є правомірною.

Колегія суддів вважає необґрунтованими доводи позивача про необізнаність щодо проведення позапланової перевірки з наступних підстав.

Порядком №553 не передбачено обов`язку органу державного контролю повідомляти суб`єкта містобудування про проведення позапланового заходу, хоча п.9 цього Порядку визначено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. Тобто, право суб`єкта містобудування бути присутнім під час такого контролю породжує обов`язок контролюючого органу забезпечити реалізацію цього права.

Разом з тим, судом апеляційної інстанції встановлено, що інформація про проведення позапланової перевірки була розміщена на офіційному веб-сайті органу архітектурно-будівельного контролю за посиланням https://omr.gov.ua/ua/city/offices/dabk/arhiv/plan-proverok-obektov-stroitelstva/arhiv-planov-proverok-obektov-stroitelstva/.

Крім того, при встановленні вказаних обставин, підлягають врахуванню показання свідка (головного спеціаліста Управління ДАБК), допитаного під час розгляду даної справи в суді першої інстанції, якими підтверджується факт того, що позивач був присутній при проведенні перевірок, складанні протоколів та припису, в яких він розписався.

Таким чином, суд не вбачає порушення відповідачем порядку проведення позапланової перевірки щодо позивача, тому відхиляє доводи щодо відсутності підстав проведення перевірки та неналежного його повідомлення про проведення позапланового заходу.

Приписом від 21.05.2021 №062/21 було встановлено вимогу ОСОБА_1 у термін до 21.07.2021 усунути порушення містобудівного законодавства шляхом отримання права на виконання будівельних робіт. /т.1 а.с.43-44/

В контексті зазначеного, слід зазначити, що акт №000106 та припис №062/21 від 21.05.2021 вручено ОСОБА_1 особисто, про що свідчить відмітка у графі документів «примірник акта/примірник припису отримав», а саме зазначення прописом прізвища позивача.

Разом з тим, жодних доказів виконання вимог припису до суду не надано ані під час розгляду справи в суді першої інстанції, ані в суді апеляційної інстанції.

При цьому, необґрунтованими є посилання апелянта про те, що припис виданий на ім`я ОСОБА_4 замість ОСОБА_1 унеможливив його виконання, оскільки вказане є технічною опискою, з огляду на те, що інша інформація, зазначена у приписі (адреса об`єкта нерухомості та опис об`єкта) відповідає даним об`єкта нерухомості, що містяться в реєстрі речових прав на нерухоме майно, яке належить на праві власності позивачу, а тому вказаний недолік не спростовує невиконання позивачем вимог відповідача щодо усунення ним порушень, допущених у сфері містобудування.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно ч.1 ст.188-42 КУпАП невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Так, 18.02.2022, за результатом проведення позапланового заходу державного нагляду щодо перевірки виконання позивачем припису від 21.05.2021, складено акт №000120, яким встановлено невиконання ОСОБА_1 вимог припису. У графі «примірник акта отримано» наявний власноручний підпис біля зазначення ПІБ позивача. /т.1 а.с.134-142/

Також, складено протокол за адміністративне правопорушення, в якому вказано, що розгляд справи про адміністративне правопорушення позивачем пп. «а, б» п.3 ч.3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп.3 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, відповідальність за які передбачено ч.1 ст.188-42 КУпАП, призначено на 22.02.2022. У графі «примірник протоколу отримав» наявний власноручний підпис позивача. /т.1 а.с.142 з.б.-144/

Вказані вище фактичні обставини спростовують доводи позивача, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відносно нього відбувся без належного повідомлення останнього про дату, час та місце розгляду справи.

При цьому, не заслуговують на увагу посилання апелянта щодо відмінностей у підписах в документації, яка стосується перевірки від 21.05.2021, перевірки від 18.02.2022 від його розпису в паспорті громадянина України, оскільки у деяких документах у графі «підпис» міститься зазначення особисто позивачем прописом прізвища, а в деяких власний розпис. Протилежного позивачем не доведено.

22.02.2022, за результатом розгляду справи про адміністративне правопорушення, відповідач прийняв постанову №078/22, якою до ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП накладено штраф у розмірі 6800грн. /т.1 а.с.58-60/

Отже, постанова від 22.02.2022 №078/22 винесена після спливу строку (21.07.2021) відведеного приписом від 21.05.2021 для усунення порушень містобудівного законодавства, за наявності правових підстав.

Колегія суддів наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Відповідно до п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Враховуючи зазначене, колегія суддів зазначає, що усі інші аргументи апелянта вивчені судом апеляційної інстанції, однак є такими, що не потребують детального аналізу у даному судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків рішення суду першої інстанції не спростовують.

На підставі наведеного, у сукупності, враховуючи, що доводи позивача про порушення відповідачем процедури проведення перевірок від 21.05.2021, від 18.02.2022 та притягнення останнього до адміністративної відповідальності не знайшли свого підтвердження під час апеляційного перегляду справи, колегія суддів доходить висновку, що суд першої інстанції дійшов вірних висновків щодо правомірності припису Управління ДАБК ОМР №062/21 від 21.05.2021 та постанов №045/21 від 04.06.2021, №078/22 від 22.02.2022 про визнання позивача винним у вчиненні адміністративних правопорушень за ч.4 ст.96 КУпАП, ч.1 ст.188-42 КУпАП та накладення адміністративних стягнень у вигляді штрафу у розмірі 4250 грн. та 6800грн. відповідно.

Разом з апеляційною скаргою, наполягаючи на непідписані жодних документів, що стосуються проведених перевірок, позивач подав до суду клопотання про призначення почеркознавчої експертизи.

У відповідності до ч.1 ст.102 КАС України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань (ч.2 ст.101 КАС України).

Згідно ч.1 ст.103 КАС України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій (яким) доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Таким чином, обов`язковою передумовою призначення в адміністративному процесі судової експертизи є необхідність з`ясування судом тих обставин, які потребують спеціальних знань, та в силу їх специфічного характеру не можуть бути з`ясовані судом на основі положень чинного законодавства, що може вплинути на правильне вирішення адміністративного спору по суті.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що клопотання позивача є необґрунтованим, а необхідність в проведенні почеркознавчої експертизи відсутня, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для прийняття законного та обґрунтованого рішення, а підстав вважати, що підписи позивача в документах, наданих сторонами до суду, не є автентичними, немає.

На підставі викладеного, оскільки судом першої інстанції при вирішенні справи правильно застосовано норми матеріального та процесуального права, рішення суду першої інстанції в порядку ст.316 КАС України підлягає залишенню без змін.

Судові витрати розподіляються відповідно до ст.139 КАС України, якою передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Керуючись ст. ст.139, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволені клопотання ОСОБА_1 про призначення почеркознавчої експертизи відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2024 року залишити без змін.

Судові витрати за подання апеляційної скарги покласти на ОСОБА_1 .

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач А.В. Крусян
Судді О.А. Шевчук О.В. Яковлєв