Справа № 520/9615/25
Суддя: Садова М.І.
Дата ухвалення: 2025-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 вересня 2025 року Справа № 520/9615/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Садової М.І.,

за участю секретаря судових засідань Павлової К.Є.,

представника позивача Кошарновської С. Л.,

представника відповідача Мостової К. О.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в місті Харкові в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до головного управління Національної поліції в Харківській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору начальник головного управління Національної поліції в Харківській області Токар Петро Танасійович про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,-

у с т а н о в и в :

позивач звернувся до суду із адміністративним позовом до відповідача у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ головного управління Національної поліції в Харківської області від 20.03.2025 №330 про застосування до інспектора взводу №1 роти № 3 БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні Присяги поліцейського, передбаченої частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію»; частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1,4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1,2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію»;

- визнати протиправним та скасувати наказ головного управління Національної поліції в Харківської області від 01.04.2025 №1570/c про звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України);

- поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора взводу №1 роти № 3 БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області майора поліції;

- стягнути з головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 01.04.2025 до 18.04.2025 в сумі 40154,05 грн, з відрахуванням обов`язкових податків та зборів.

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що накази про застосування дисциплінарного стягнення та звільнення є незаконними через порушення процедури проведення службового розслідування, неврахування стану здоров`я позивача, наявності малолітньої дитини з інвалідністю, помилок у датах медичних документів, відсутності пояснень безпосередніх керівників та інших порушень норм Закону України "Про Національну поліцію" та Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Просить позов задовольнити. У відповідності до ст. 136 КАС України здійснити розподіл судових витрат.

Відповідачем подано до суду відзив, який містить заперечення на позов. Наводить аргументи про те, що накази видані законно на підставі висновку службового розслідування, позивач свідомо не виконав наказ, а стан здоров`я не є підставою для невиконання, оскільки листок непрацездатності відкрито після оголошення наказу. Просить у позові відмовити.

У відповіді на відзив позивач спростував заперечення відповідача, вказавши на технічні помилки в датах у матеріалах розслідування, розбіжності в нумерації аркушів, підтвердження причинно-наслідкового зв`язку між станом здоров`я та невиконанням наказу, а також на необхідність врахування сімейних обставин як пом`якшувальної обставини. Позивач уточнив номер наказу про звільнення як № 159 о/с та підтвердив позовні вимоги.

Третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору начальник ГУНП ОСОБА_2 - позиції не висловив.

Ухвалою суду від 28.04.2025 адміністративний позов залишено без руху для усунення недоліків викладених у мотивувальній частині цієї ухвали.

Ухвалою суду від 08.05.2025 прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 03.07.2025 клопотання позивача ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку звернення до суду задоволено. Поновлено процесуальний строк звернення до суду із адміністративним позовом у справі № 520/9615/25. Клопотання відповідача головного управління Національної поліції в Харківській області про залишення позову без розгляду залишено без задоволення.

У судовому засіданні сторона позивача позов підтримала та просить такий задовольнити з підстав викладених у заявах по суті.

У судовому засіданні представник відповідача заперечив проти позову та просить у такому відмовити з підстав викладених у відзиві на позов.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд прийшов до наступного з огляду на таке.

Суд установив, наказом головного управління Національної поліції в Харківській області від 20.03.2025 № 330 застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції /а.с. 100/.

Наказом ГУНП в Харківській області від 01.04.2025 № 159 о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Підставою для прийняття зазначеного рішення послугували матеріали службового розслідування, за результатами якого начальником ГУНП в Харківській області 20.03.2025 був затверджений висновок службового розслідування, а в подальшому постановлено вищевказаний наказ від 20.03.2025 № 330.

Позивач наводить аргументи про те, що оспорювані накази є протиправними у зв`язку із чим звернувся до суду за захистом свого порушеного права.

Відповідно до частини 1 статті 6 Закону «Про Національну поліцію» № 580-VIII (далі Закон № 580-VIII) поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Правовідносини з приводу проходження публічної служби в поліції унормовані, насамперед, приписами Закону № 580-VIII та Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України № 2337-VIII (далі - Статут, Дисциплінарний статут, Закон № 2337-VIII).

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків частиною 2 статті 14 Закону №2337-VIII передбачено проведення службового розслідування, під яким, відповідно до частини 1 статті 14 цього ж закону, розуміється діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Так, 19.02.2025 на підставі доповідної записки т.в.о. командира БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області майора поліції Владислава Есаулка від 17.02.2025 № 285/119-38/14-2025 головним управління Національної поліції в Харківській області було видано наказ № 589 про призначення та проведення службового розслідування щодо безпідставного невиконання окремими особами БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області, в тому числі і заявником наказу ГУНП в Харківській області від 12.02.2025 № 18 о/с дск «Про відрядження поліцейських БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області до ОСУВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » в підпорядкування командира зведених підрозділів ДПОП «ОШБ Лють» та припинення виконання завдань».

Процедури та механізми функціонування дисциплінарних комісій в органах та підрозділах Національної поліції України визначені приписами Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України (затверджене наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, зареєстроване в Міністерстві юстиції України 28.11.2018р. за №1356/32808 (далі - Положення №893).

За правилом п.3 розділу І Положення № 893 дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії. У разі призначення службового розслідування за відомостями про скоєння поліцейським дисциплінарного проступку, що потребує значного обсягу дій, зокрема опитування великої кількості поліцейських та інших осіб, витребування та аналізу значного обсягу матеріалів, уповноважений керівник може призначати заступника голови дисциплінарної комісії. Головою дисциплінарної комісії, утвореної в поліції, може бути лише поліцейський. Згідно з п.10 розділу І Положення № 893 забороняється включати до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, щодо якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, заінтересованих у результатах розслідування.

Так, Дисциплінарну комісію у складі 5 осіб, а саме: голови комісії старшого інспектора відділення моніторингу та контролю БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області капітана поліції Баржина Я.С.; членів комісії: старшого інспектора відділу службових розслідувань УГІ ГУНП в Харківській області майора поліції Вдовенка А.С., старшого інспектора відділу підтримки УГІ ГУНП в Харківській області капітана поліції Комеристого Ю.О., старшого інспектора відділення кадрового забезпечення БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області капітана поліції Мазалова М.С., старшого інспектора відділення моніторингу та контролю БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції Дарвіна І.В. та старшого оперуповноваженого в ОВС Харківського управління ДВБ НПУ підполковника поліції Садовничого Д.І. (за згодою).

03.03.2025 головним управління Національної поліції в Харківській області було прийнято наказ № 702 про продовження строку проведення службового розслідування призначеного наказом ГУНП в Харківській області від 19.02.2025 № 589.

Доказів наявності реального або потенційного конфліктів інтересів у стосунках між заявником та членами Дисциплінарної комісії в позовній заяві не зазначено, відповідні документи до позову не долучені. Також, позов не містить ознак існування неприязних стосунків між заявником та членами створеної дисциплінарної комісії.

Отже, у спірних правовідносинах під час створення Дисциплінарної комісії було дотримано критерій чисельності осіб та критерій неупередженості, службове розслідування було призначено та проведено.

Результати проведеного службового розслідування оформлені висновком Дисциплінарної комісії від 20.03.2025. У тексті висновку діяння / вчинок заявника за подією не виконання наказу керівника ГУНП в Харківській області було кваліфіковано Дисциплінарною комісією у якості вчинення дисциплінарного проступку: порушення Присяги поліцейського, передбачену частиною 1 ст. 64 ЗУ « Про Національну поліцію» в частині не гідного несення високого звання поліцейського та не виконання своїх службових обов`язків; вимоги частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині невиконання наказу керівника; пунктів 1, 4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту в частині невиконання Присяги, не мужнього служіння народу України та невиконання наказу керівника, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» в частині невиконання наказу та недотримання Присяги. Вказані дисциплінарні проступки є такими, що явно не направлені на вірне служіння Українському народові та дії позивача є не сумлінним виконанням службових обов`язків.

Висновок містить пропозицію Дисциплінарної комісії з приводу застосування до заявника дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

20.03.2025 висновок був затверджений начальником головного управління Національної поліції в Харківській області.

20.03.2025 начальником ГУНП в Харківській області було видано наказ № 330, яким до інспектора взводу №1 роти № 3 БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 з відображених у висновку мотивів було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

01.04.2025 ГУНП в Харківській області було видано наказ № 159 о/с, яким на реалізацію наказу ГУНП в Харківській області від 20.03.2025 № 330 заявника було звільнено зі служби в поліції на підставі п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію».

Частиною 1 статті 8 Закону № 580-VIII передбачено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського (п.1 ч.1 ст.18); професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва (п.2 ч.1 ст.18); поважати і не порушувати прав і свобод людини (п.3 ч.1 ст.18).

Основні повноваження поліції, визначені в статті 23 Закону № 580-VIII, відповідно частини 1 якої поліція відповідно до покладених на неї завдань: виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення (пункт 2); вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення (пункт 3); у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання (пункт 8).

Виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладене на поліцію виключно законом (частина 1 статті 24 Закон № 580-VIII). У разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості (частина 2 статті 24 Закон № 580-VIII).

Згідно з частинами 1, 2 статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Як передбачено частиною 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Присяга поліцейського зобов`язує вірно служити, дотримуватися законодавства, поважати права людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського. Авторитет поліції багато в чому пов`язується з авторитетом поліцейського, оцінкою його поведінки як у професійній сфері, так і поза межами його професійної (службової) діяльності. Поліцейський повинен докладати всіх зусиль, щоб, на думку розсудливої, законослухняної та поінформованої людини, його поведінка була бездоганною.

Таким чином, інститут Присяги поліцейського вже сам по собі призначений забезпечити дотримання публічним службовцем поліцейським закону як у повсякденній службовій, так і позаслужбовій (приватній) діяльності.

При цьому, у кореспонденції з частиною 2 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» інститут присяги поліцейського забезпечує необхідність виконання завдань поліції незалежно від дії будь-яких факторів, адже жодних виключень із загального правила законом не передбачено.

За визначенням частини 1 статті 1 Статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативноправових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з вимогами пункту 1 та пункту 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, поліцейський зобов`язаний бути вірним Присязі поліцейського; утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України. Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції, що визначено у частині 3 статті 11 Закону України «Про Національну поліцію».

Відповідно дочастини 3 статті 1 Статуту до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, у розумінні частини 1 статті 12 Статуту визнається дисциплінарним проступком.

Отже, до кола формальних ознак дисциплінарного проступку поліцейського належать: 1) недотримання вимог чинних нормативно-правових актів; 2) недотримання Присяги поліцейського; 3) невиконання наказів керівників; 4) неналежний рівень знань положень нормативно-правових актів та змісту власних функціональних обов`язків за посадою; 5) не виявлення поваги до прав, честі і гідності людини, не утримання від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 6) ненадання допомоги та не запобігання вчиненню правопорушень; 7) не вжиття заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського із одночасним інформуванням про це безпосереднього керівника; 8) не утримання від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки; 9) не утримання від дій, що підривають авторитет Національної поліції України; 10) недотримання правил внутрішнього розпорядку; 11) невиконання заходів безпеки у службовій діяльності; 12) незабезпечення належного рівня власної професійної підготовки (кваліфікації); 13) неналежне ставлення до збереження службового майна, незабезпечення належного стану зброї та спеціальних засобів; 14) не виявлення поваги до честі і гідності інших поліцейських і працівників поліції, не надання допомоги іншим поліцейським, не стримування інших поліцейських від вчинення правопорушень; 15) не дотримання правил носіння однострою та знаків розрізнення; 15) не сприяння керівникові в організації дотримання службової дисципліни, не інформування керівника про будь-які порушення службової дисципліни; 16) перебування на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 17) невжиття заходів із забезпечення безперервного та цілодобового захисту суверенітету України і територіальної цілісності України, виконання завдань поліції і реалізації повноважень поліції з метою відсічі збройної агресії ворога проти України.

Підпунктом 1 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських (затверджені наказом МВС України від 09.11.2016р. №1179) закріплено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

В ході службового розслідування дисциплінарною комісією було встановлено наступне.

До ГУНП в Харківській області надійшла доповідна записка т.в.о. командира батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 від 17.02.2025 № 285/119-38/14-2025 за фактом того, що 13.02.2025 у БПОП (стрілецькому) ГУНП в Харківській області відбувалось доведення окремим поліцейським батальйону наказу ГУНП в Харківській області від 12.02.2025 № 18 о/с дск «Про відрядження поліцейських БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області до ОСУВ «Хортиця» у підпорядкування командира зведених підрозділів ДПОП «ОШБ Лють» та припинення виконання завдань».

Відповідно до зазначеного наказу інспектор взводу № 1 роти № 3 БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_1 , та інші поліцейські (інспектор взводу № 1 роти № 3 БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , інспектор взводу № 1 роти № 3 БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_5 та інспектор взводу № 2 роти № 3 БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 ) зобов`язані виконати даний наказ та вибути до відрядження у підпорядкування командира зведених підрозділів ДПОП «ОШБ Лють», однак останні повідомили, що виконати даний наказ не можуть, оскільки мають проблеми зі здоров`ям, у відрядження не вибули при цьому підтверджуючих документів не надали.

Опитаний в ході службового розслідування інспектор взводу № 1 роти № 3 БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_1 пояснив, що з 19.06.2024 він перебуває на посаді інспектора взводу № 1 роти № 3 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Харківській області.

13.02.2025 він перебував на робочому місці у адміністративній будівлі БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, пров. Азербайджанський, 8-А. Близько 16 години т.в.о. командира БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_3 покликав його до кабінету заступника командира батальйону. Туди, також зайшов він сам, інспектор взводу № 1 роти № 3 БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , інспектор взводу № 1 роти № 3 БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_5 та інспектор взводу № 2 роти № 3 БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції Нежальский О.О. також у кабінеті був старший інспектор відділення кадрового забезпечення батальйону старший лейтенант поліції Моісеєв Є.І. Тоді т.в.о. командира БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області майор поліції Есаулко В.І. довів присутнім наказ ГУНП в Харківській області від 12.02.2025 № 18 о/с дск «Про відрядження поліцейських БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області до ОСУВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » у підпорядкування командира зведених підрозділів ДПОП «ОШБ Лють» та припинення виконання завдань». Відповідно до змісту вказаного наказу, опитуваний, а також старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , лейтенант поліції ОСОБА_5 , старший лейтенант поліції ОСОБА_6 зобов`язані з 13.02.2025 вибути у відрядження у підпорядкування командира зведених підрозділів ДПОП «ОШБ Лють».

Ознайомившись із цим наказом, опитуваний повідомив майору поліції ОСОБА_3 що готовий його виконати, але у зв`язку із станом здоров`я в даний час зробити це не може. Після цього відчув, що у нього погіршилось самопочуття та поїхав до лікарні, КНП «Харківська міська поліклініка №6» де його оглянув лікар, заміряв температуру тіла, у зв`язку із симптомами та підвищеною температурою відкрив мені лікарняний. З 13.01.2025 по 17.01.2025 він перебував на амбулаторному лікуванні, з діагнозом ГРВІ. Крім того, 18.01.2025 він звернувся на прийом до лікаря-проктолога у КПН «Харківська міська клінічна лікарня № 2», де після огляду був госпіталізований та перебував на стаціонарному лікуванні на момент опитування. Також опитуваний зазначив, що на даний час він проходить медичну реабілітацію стосовно лівого колінного суглобу за результатами якої буде вирішуватись питання щодо проведення операції. Крім того, він додав, що є опікуном своєї малолітньої дитини з інвалідністю ОСОБА_7 , 15.11.2022, в зв`язку із чим має відстрочку від призову за мобілізації, а його довгострокові відрядження до інших областей для родини є вкрай несприятливі, однак зазначений факт не був врахований під час служби у БПОП (стрілецькому) ГУНП в Харківській області. Також, ОСОБА_1 додав до пояснень копії медичних документів, посвідчення опікуна дитини з інвалідністю та електронного ВОД. Зазначено, що зі слів позивача надруковано вірно, позивачем прочитано /а.с. 158-159/.

Щодо доводів позивача про те, що період перебування на лікування з 13.01.2025 до 17.01.2025 та з 18.01.2025, указано невірно, суд прийшов наступного з огляду на таке.

Так, дійсно, відповідно до відомостей управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку головного управління Національної поліції в Харківській області від 26.02.2025 установлено, що відносно позивача за період з 13.02.2025 до 17.02.2025 та з 18.02.2025 до 24.02.2025, з 25.02.2025 до 28.02.2025 - значаться електронні листи непрацездатності /а.с. 176/.

Відтак суд прийшов переконання про те, що у поясненнях позивача від 20.02.2025, які ним прочитано та зауважень щодо періодів перебування на лікуванні не зроблено, та надалі у висновку службового розслідування допущено технічні описки, які спростовуються допустимими доказами, які містяться у матеріалах справи.

Окрім позивача, також було допитано інших поліцейських ( ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 ) які також пояснили, що їм 13.02.2025 т.в.о. командира БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області майором поліції ОСОБА_3 доведено наказ ГУНП в Харківській області від 12.02.2025 № 18 о/с дск «Про відрядження поліцейських БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області до ОСУВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » у підпорядкування командира зведених підрозділів ДПОП «ОШБ Лють» та припинення виконання завдань», та останні у своїх поясненнях зазначили причини через які не готові були виконувати заначений наказ.

Опитаний в ході службового розслідування т.в.о. командира БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_3 пояснив, що з 22.01.2025 він тимчасово виконує обов`язки за посадою командира БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області. 13.02.2025 до БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області надійшов наказ ГУНП в Харківській області від 12.02.2025 № 18 о/с дск «Про відрядження поліцейських БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області до ОСУВ «Хортиця» у підпорядкування командира зведених підрозділів ДПОП «ОШБ Лють» та припинення виконання завдань», який було підготовлено на виконання вказівки НПУ. Відповідно до змісту зазначеного наказу інспектор взводу № 1 роти № 3 БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_1 , інспектор взводу № 1 роти № 3 БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , інспектор взводу № 1 роти № 3 БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_5 та інспектор взводу № 2 роти № 3 БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 зобов`язані з 13.02.2025 вибути у відрядження в підпорядкування командира зведених підрозділів ДПОП «ОШБ Лють», до Донецької області.

В зв`язку із викладеним, для доведення наказу та проведення цільового інструктажу приблизно о 15:20 він викликав зазначених поліцейських, а також старшого інспектора відділення кадрового забезпечення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 та старшого інспектора відділення моніторингу та контрою капітана поліції ОСОБА_9 до кабінету заступника командира батальйону у адміністративній будівлі БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, пров. Азербайджанський, 8-А. Приблизно о 15:30, коли усі поліцейські прибули до кабінету, він довів присутнім шляхом зачитування наказ ГУНП в Харківській області від 12.02.2025 № 18 о/с дск «Про відрядження поліцейських БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області до ОСУВ «Хортиця» у підпорядкування командира зведених підрозділів ДПОП «ОШБ Лють» та припинення виконання завдань», при цьому доведення цього наказу фіксувалось на нагрудний відеореєстратор Tescar BDC 53-02 інв. № /16 (022016). Після ознайомлення із зазначеним наказом інспектор взводу № 1 роти № 3 БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області майор поліції Кислов В.В. повідомив що неготовий виконати даний наказ по стану здоров`я. В подальшому, ОСОБА_1 не надав йому документів, на підтвердження своїх слів, крім старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , який пред`явив своє направлення на проходження ВЛК та талони записів до лікарів, та продовжував відвідувати лікарів та прибувати на службу до адміністративної будівлі БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області згідно із визначеним розпорядком дня. Також, відповідно до доповіді відділення кадрового забезпечення майор поліції ОСОБА_1 , після ознайомлення з вищезазначеним наказом, 13.02.2025 відкрив лікарняний та на службу не прибував.

Опитаний в ході службового розслідування старший інспектор відділення кадрового забезпечення БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції Моісеєв Євген Іванович надав пояснення за змістом аналогічні із поясненнями майора поліції ОСОБА_3 .

Також в ході службового розслідування вивчено відеозаписи з нагрудного відеореєстратор Tescar BDC 53-02 інв. № /16 (022016), про що складено акт огляду відеозапису від 19.02.2025. Під час перегляду відеозапису вбачається, що у кабінеті присутній, зокрема ОСОБА_10 . Майор поліції Есаулко В.І. доводить присутнім шляхом зачитування наказ ГУНП в Харківській області від 12.02.2025 № 18 о/с дск «Про відрядження поліцейських БПОП (с) ГУНП в Харківській області до ОСУВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » у підпорядкування командира зведених підрозділів ДПОП «ОШБ Лють» та припинення виконання завдань». Відповідно до якого майор поліції ОСОБА_1 , старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , лейтенант поліції ОСОБА_5 та старший лейтенант поліції ОСОБА_6 зобов`язані вибути у відрядження підпорядкування командира зведених підрозділів ДПОП «ОШБ Лють» після чого майор поліції ОСОБА_3 звертається до кожного з цих поліцейських та запитує, чи готові вони виконати даний наказ. Майор поліції ОСОБА_1 відповідає, що неготовий виконати даний наказ у зв`язку із станом здоров`я. Також в подальшому майор поліції ОСОБА_1 зазначає, що лікувався з приводу множинних розривів менісків, та цікавиться, як він може виконувати бойове розпорядження.

Даний електронний запис оглянуто у судовому засіданні та установлено аналогічні відомості, окрім тих, що позивач готовий виконати наказ, однак на даний час цього не зможе зробити за станом здоров`я. Лікування пройшло із покращенням, але потребує реабілітації.

В ході службового розслідування з метою з`ясування чи перебували вказані поліцейські на лікарняному на адресу УФЗБО ГУНП в Харківській області направлено запит від 24.02.2025 № 315/119-38/09-2025.

Відповідно до відповіді УФЗБО ГУНП в Харківській області від 26.02.2025 № 680/119- 29/02-2025 в електронному кабінеті ГУНП в Харківській області веб порталу Електронних послуг Пенсійного фонду України значиться електронні листи непрацездатності ОСОБА_1 за наступні періоди: з 13.02.2025 по 17.02.2025 з 18.02.2025 по 24.02.2025, з 25.02.2025 по 28.02.2025.

Окрім того майор поліції ОСОБА_1 в ході службового розслідування надав копію висновку МРТ «Центру променевої діагностики» від 07.09.2024, копію консультативного висновку спеціаліста - лікаря КНП «Обласна травматологічна лікарня» ОСОБА_11 від 24.10.2024. Тобто датовані за 4-6 місяців до моменту оголошення ОСОБА_1 наказу ГУНП в Харківській області від 12.02.2025 № 18 о/с дск, крім того, зазначені довідки не містять інформації про обмеження, щодо виконання службових обов`язків.

Крім того, в ході службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 13.02.2025 перебував на службі, жодних скарг на стан здоров`я не виказував, на момент ознайомлення із наказом не мав відкритого листка непрацездатності, а до лікаря звернувся пізніше, після 16:00 та з проводу іншого захворювання - ГРВІ, хоча впродовж дня та під час ознайомлення із наказом на погане самопочуття, що супроводжується симптомами ГРВІ не скаржився.

Таким чином, в ході службового розслідування встановлено, що 13.02.2025 т.в.о. командира БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області майором поліції ОСОБА_3 , у присутності старшого інспектора відділення кадрового забезпечення БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції Моісеєва Є.І. із застосуванням приладу відео-фіксації належним чином доведено шляхом зачитування наказ ГУНП в Харківській області від 12.02.2025 № 18 о/с дск «Про відрядження поліцейських БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області до ОСУВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » у підпорядкування командира зведених підрозділів ДПОП «ОШБ Лють» та припинення виконання завдань» інспектору взводу № 1 роти № 3 БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області майору поліції ОСОБА_1 . Однак, майор поліції ОСОБА_1 вказаний наказ не виконав.

Отже в ході службового розслідування не встановлено законних підстав, які б звільняли майора поліції ОСОБА_1 від виконання наказу ГУНП в Харківській області від 12.02.2025 № 18 о/с дск «Про відрядження поліцейських БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області до ОСУВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » у підпорядкування командира зведених підрозділів ДПОП «ОШБ Лють» та припинення виконання завдань».

Відповідно до частини першої та шостої статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

У зв`язку з військовою агресією рф проти України на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні введено воєнний стан із 05:30 24.02.2022, який продовжено Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні"» від 15.01.2025 № 4220-ІХ на 90 днів до 09.05.2025.

Відповідно до пункту 24 частини першої статті 23 Закону України «Про Національну поліцію», поліція відповідно до покладених на неї завдань: бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.

Відповідно до частини другої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Відповідно до частини першої статті 16 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» за рішенням Ради національної безпеки і оборони України, введеним у дію в установленому порядку указом Президента України, утворені відповідно до законів України військові формування залучаються разом із правоохоронними органами до вирішення завдань, пов`язаних із запровадженням і здійсненням заходів правового режиму воєнного стану, згідно з їх призначенням та специфікою діяльності.

Згідно з вимогами статті 17 Закон України «Про правовий режим воєнного стану», органи державної влади України, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, громадські об`єднання, а також громадяни зобов`язані сприяти діяльності військового командування та військових адміністрацій у запровадженні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану на відповідній території.

Разом з цим, встановлено, що майор поліції ОСОБА_1 , відповідно до вимог статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» склав Присягу на вірність Українському народові, згідно з якою присягав вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до наказу МВС від 04.12.2017 № 987 «Про затвердження Положення про підрозділи поліції особливого призначення» підрозділи безпосередньо підпорядковуються керівнику ГУНП або особі, яка виконує його обов`язки.

Пунктом 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського.

Відповідно до частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

Відповідно до вимог пункту 4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, поліцейський зобов`язаний безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень.

Згідно з вимогами частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з вимогами статті 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з пунктом 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Вказані вимоги інспектор взводу № 1 роти № 3 БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_1 , проігнорував та не виконав.

Так, службовим розслідуванням встановлено, що 13.02.2025 всупереч наказу ГУНП в Харківській області від 12.02.2025 № 18 о/с дск «Про відрядження поліцейських БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області до ОСУВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » у підпорядкування командира зведених підрозділів ДПОП «ОШБ Лють» та припинення виконання завдань» з метою забезпечення національної безпеки та оборони, відсічі і стримування збройної агресії проти України в порядку взаємодії підрозділів поліції зі військовими частинами Збройних Сил України, Головного управління розвідки Міністерства оборони України Збройними Силами України, представниками інших складових сектору безпеки й оборони, відповідно до наказу МВС України від 02.08.2017 № 672 «Про затвердження Інструкції про службове відрядження поліцейських у межах України» (зі змінами), Законів України «Про Національну поліцію», «Про оборону України» «Про національну безпеку України», «Про правовий режим воєнного стану», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ЇХ (зі змінами), Положення про Національну поліцію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2015 року № 877, інспектор взводу № 1 роти № 3 БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області майор поліції Кислов В.В. у службове відрядження з 13.02.2025 по 04.08.2025 не вибув, в підпорядкування командира зведених підрозділів Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_2 » не прибув таким чином не виконав наказ.

Позивач наводить обставини про те, що у нього були поважні причини, які унеможливлювали виконання наказу від 12.02.2025, відносно яких суд прийшов наступного.

Суд установив, відповідно до висновку МРТ «Центру променевої діагностики» від 07.09.2024 установлено ознаки остеоартроза лівого колінного суглоба І ступеню. Горизонтальний лінійний розрив заднього рога медіального менікса, структурні зміни тіла менікса. Комбінований розрив попереднього рога латерального менікса, структурні зміни тіла меніска. Параменіскові кісти на рівні латерального меніска. Структурні зміни тіла медіального та латерального менісків. Щілиноподібна кіста Бейкера /а.с. 160/.

Відповідно до копії консультативного висновку спеціаліста - лікаря КНП «Обласна травматологічна лікарня» ОСОБА_11 від 24.10.2024. Висновок спеціаліста: пошкодження медіального та латерального мінісків (ІІІа та ІІІв) лівого колінного суглобу. Лівобічний гонартроз І ст. Кіста Бейкера. Стійкий виражений больовий синдром. Оперативне лікування відомості відсутні /а.с. 160/.

Згідно з відомостей хворого ОСОБА_1 , який лікується у фізіотерапевтичному, дата 04.11.2024, найменування процедур УФФ, кількість 10, найменування процедури з 04-05.11.2024 /а.с. 161/.

Аналізуючи надані докази щодо стану здоров`я позивача, суд прийшов переконання про те, що стороною позивача не доведено наладженими, допустимим доказами обставини про те, зо позивач на момент оголошення наказу про відрядження не зміг виконати його за станом здоров`я. Подані докази не містять даних про те, що позивач потребував тривалого лікування у зв`язку із установленим діагнозом у жовтні 2024 року та що такий діагноз впливає на виконання службових обов`язків позивачем, про що також позивач оголосив під час ознайомлення із наказом від 13.02.2025.

Щодо доводів позивача про те, що у період з 13.02.2025 до 28.02.2025, що об`єктивно унеможливило виконання наказу від 12.02.2025, суд прийшов наступного.

Суд повторно відмічає, що відповідно до відомостей управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку головного управління Національної поліції в Харківській області від 26.02.2025 установлено, що відносно позивача за період з 13.02.2025 до 17.02.2025 та з 18.02.2025 до 24.02.2025, з 25.02.2025 до 28.02.2025 - значаться електронні листи непрацездатності /а.с. 176/.

З матеріалів справи убачається, що також підтверджено електронним доказам, який досліджено у судовому засіданні 18.09.2025, під час оголошення оскаржуваного наказу про службове відрядження позивач не повідомляв відповідача про неможливість виконання наказу за станом його здоров`я в даний момент, адже зазначив, що готовий виконати наказ та даних про те, що останнім відкрито лист непрацездатності до оголошення наказу від 12.02.2025 не повідомив. При цьому позивач також не повідомляв відповідачу жодних обставини з приводу поганого самопочуття, або звернення до медичного закладу за відповідною допомогою.

Натомість у письмових поясненнях, та аналогічних наданих у судовому засіданні, позивач наводив дані про те, що після оголошення наказу від 12.02.2025 відчув, що у нього погіршилось самопочуття та поїхав до лікарні, КНП «Харківська міська поліклініка № 6», де оглянув лікар, заміряв температуру тіла, у зв`язку із симптомами та підвищеною температурою відкрив лікарняний з діагнозом ГРВІ /а.с. 159/.

Відповідно до частин 1, 2, 4 статті 5 Дисциплінарного статуту, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

Поліцейському забороняється виконувати злочинний або явно незаконний наказ. У разі одержання наказу, що суперечить закону, підлеглий не повинен виконувати його, про що зобов`язаний невідкладно в письмовій формі доповісти керівнику, який віддав (видав) наказ, та своєму безпосередньому керівникові, а в разі наполягання на його виконанні - письмово повідомити про це прямому керівнику.

У спірному випадку позивач про неможливість виконати наказ саме з наведених у законі підстав та у встановленому порядку уповноваженого керівника не повідомляв.

Положення статей 8, 18 Закону України "Про Національну поліцію", а також приписів Правил етичної поведінки поліцейських, покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.

Виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач, у силу своїх службових обов`язків, був зобов`язаний не допускати вчинків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

Щодо посилання позивача на те, що позивач має малолітню дитину з інвалідністю ОСОБА_7 у зв`язку з чим має відстрочку від призову за мобілізації, а довгострокові відрядження до інших областей для родини вкрай несприятливі, а особливо для малолітньої дитини.

З цього приводу необхідно зазначити, що службове відрядження не є мобілізацією, оскільки мобілізація - це призов на військову службу у Збройні Сили України, регламентована окремим законом. Натомість відрядження поліцейського - це форма реалізації його службових обов`язків, яка регулюється Законом України «Про Національну поліцію» та внутрішніми наказами МВС. Поліцейська служба передбачає відрядження як елемент несення служби. При вступі на службу в Національну поліцію особа бере на себе зобов`язання виконувати службові обов`язки та накази начальника, включаючи накази начальника ГУНП про відрядження з метою забезпечення національної безпеки та оборони, відсічі і стримування збройної агресії проти України в порядку взаємодії підрозділів поліції зі військовими частинами Збройних Сил України, Головного управління розвідки Міністерства оборони України Збройними Силами України, представниками інших складових сектору безпеки й оборони, відповідно до наказу МВС України від 02.08.2017 № 672 «Про затвердження Інструкції про службове відрядження поліцейських у межах України» (зі змінами), Законів України «Про Національну поліцію», «Про оборону України» «Про національну безпеку України», «Про правовий режим воєнного стану», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ЇХ (зі змінами), Положення про Національну поліцію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2015 року № 877, бойових розпоряджень Головнокомандувача ЗСУ.

В той же час законодавство не містить положень, що звільняють поліцейських від службових обов`язків через наявність малолітньої дитини з інвалідністю.

Окрім того пункт 7 розділу I наказу МВС України від 02.08.2017 № 672 «Про затвердження Інструкції про службове відрядження поліцейських у межах України» не передбачає обмежень для поліцейських чоловічої статі, навіть якщо вони мають малолітню дитину з інвалідністю. Такий підхід обумовлений, перш за все, професійним характером служби в поліції.

Таким чином, посилання на сімейні обставини та відстрочку від мобілізації суд оцінює критично та не бере до уваги щодо неможливості виконання наказу ГУНП в Харківській області від 12.02.2025 № 18 о/с дск «Про відрядження поліцейських БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області до ОСУВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » в підпорядкування командира зведених підрозділів ДПОП «ОШБ Лють» та припинення виконання завдань».

Щодо посилання позивача на те, що позивач знаходився у стаціонарі. З цього приводу необхідно зазначити, що факт госпіталізації сам по собі не є доказом обґрунтованої причини невиконання наказу, оскільки такий наказ був доведений 13.02.2025, та позивачем не доведено, що його виконання було прямо неможливим саме в цей день. Службова дисципліна в Національній поліції України вимагає належного інформування керівництва про будь-які обставини, які перешкоджають виконанню службових обов`язків, зокрема у випадку хвороби. Крім того, відсутні докази, що наказ, про який ідеться мова, взагалі був неможливий до виконання 13.02.2025. Тобто позивач не довів причинно-наслідковий зв`язок між перебуванням у стаціонарі та невиконанням наказу начальника ГУНП в Харківській області.

За змістом постанови Верховного Суду від 27 лютого 2020 року у справі № 822/2973/17 у випадку, якщо позивачем не було виконано покладений на нього як на поліцейського обов`язок у разі хвороби повідомити негайно про це свого безпосереднього керівника, у зв`язку з чим його керівництву не було відомо про те, що він перебуває на лікуванні. Таким чином, дійшов висновку, що не вбачає протиправності дій відповідача щодо звільнення позивача в період тимчасової непрацездатності, оскільки під час розгляду справи судами встановлено, що на момент прийняття спірного наказу відповідач не був обізнаним та не міг бути обізнаним про тимчасову непрацездатність позивача, та як наслідок вказані обставини не обмежували право застосувати до працівника дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення, натомість позивач свідомо не повідомляв про свою тимчасову непрацездатність роботодавця.

Аналогічну позицію у подібних правовідносинах за відсутності у роботодавця т відомостей про перебування працівника на лікарняному висловив Верховний Суд у постанові від 09.03.2023 у справі № 380/5233/21

Щодо посилання позивача на те, що до нього було застосовано крайній захід дисциплінарної відповідальності - звільнення, то суд погоджується з доводами відповідача, що це є дискреційним правом керівника та не потребує наявності перед його застосуванням менш суворого дисциплінарного стягнення в ієрархічному порядку.

Відповідно до статті 29 Дисциплінарного проступку у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

При цьому, застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 07 березня 2019 року в справі N 819/736/18, від 19 травня 2022 року в справі N 480/4079/18 та інших.

Враховуючи правову позицію Верховного Суду, викладену у постановах від 28.10.2021 у справі № 520/1578/2020, від 09.02.2022 у справі № 160/12290/20, згідно якої обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо. Застосування дисциплінарного стягнення здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. Висновок про те, що визначення виду дисциплінарного стягнення, яке необхідно накласти на поліцейського, є переважним (дискреційним) правом безпосередньо керівника органу поліції, підтримано також Верховним Судом у постанові від 25.02.2021 р по справі №160/9275/18.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції є крайнім заходом дисциплінарного стягнення, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Таким чином, начальникові ГУНП у Харківській області одноособово надано право приймати рішення відповідно до поліцейських про застосовування виду дисциплінарного стягнення виходячи із тяжкості вчинення проступку.

Аналогічна позиція про застосування норм права у схожих правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду від 12.10.2018 року у справі № 807/754/17, яка враховується судом при вирішенні даної справи відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України.

Пом`якшувальні обставини (характеристика, УБД, дитина з інвалідністю) враховані, але не є підставою для звільнення від відповідальності, оскільки відрядження не є мобілізацією (п. 7 Інструкції про службове відрядження № 672).

01.04.2025 наказом ГУНП в Харківській області від № 159 о/с інспектора взводу №1 роти № 3 БПОП (стрілецького) ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 звільнено із служби в поліції згідно з пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Зважаючи, що службовим розслідуванням підтверджено факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, чим підірвано авторитет Національної поліції України та порушено службову дисципліну, що виразилось у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських, дискредитовано звання рядового органів Національної поліції, враховуючи введення воєнного стану в Україні, що додатково покладає на співробітників поліції виконання завдань, пов`язаних із захистом територіальної цілісності України, що є несумісними із подальшим проходженням служби в органах поліції, обставин, а відтак суд прийшов висновку, що відповідачем правомірна застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що оспорювані накази є правомірними, а отже позовні вимоги про їх скасування є такими, що не підлягають задоволенню.

Оскільки інша позовна вимога стосуються поновлення на роботі позивача, є похідною від первинної позовної вимоги у якій відмовлено, а відтак у задоволенні похідної вимоги необхідно відмовити.

Суд також зазначає, що інші доводи сторін, наведені у заявах по суті справи та у судовому засіданні, вищезазначених висновків суду не спростовують.

Відповідно до частин першої-другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем доведено суду правомірності застосування до позивача виду дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції, а тому у задоволенні цього позову необхідно відмовити у повному обсязі.

У відповідності до ст. 139 КАС України судові витрати понесені позивачем покласти на останнього.

Керуючись ст. ст. 2, 19, 139, 241, 244, 242 - 246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

у х в а л и в :

адміністративний позов ОСОБА_1 до головного управління Національної поліції в Харківській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Начальник головного управління Національної поліції в Харківській області Токар Петро Танасійович про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - залишити без задоволення.

Судові витрати понесені ОСОБА_1 - покласти на позивача.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , місце проживання АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

відповідач головне управління Національної поліції в Харківській області, місцезнаходження місто Харків, вулиця Жон Мироносиць, будинок № 13, .

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Начальник Головного управління Національної поліції в Харківській області Токар Петро Танасійович, місцезнаходження місто Харків, вулиця Жон Мироносиць, будинок № 13, .

Повне судове рішення складено та підписано суддею 23.09.2025.

Суддя М. І. Садова