Справа № 300/1234/25
Суддя: Ільчишин Надія Василівна
Дата ухвалення: 2025-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2025 рокуЛьвівСправа № 300/1234/25 пров. № А/857/28501/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ільчишин Н.В.,

суддів Гуляка В.В., Кухтея Р.В.,

розглянувши у письмовому провадженні в м. Львові апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 06 червня 2025 року (судді Микитюка Р.В., ухвалене у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження в м. Івано-Франківськ) у справі № 300/1234/25 за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «Прикарпаттяобленерго» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправними та скасування постанови, розпорядження,-

ВСТАНОВИВ:

ПАТ "Прикарпаттяобленерго" (далі позивач) звернулася з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП, Регулятор, відповідач) про визнання протиправними та скасування постанови №2128 від 18.12.2024 "Про накладення штрафу на АТ "Прикарпаттяобленерго" за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії" та розпорядження від 18.12.2024 № 316-р "Про усунення порушень "Прикарпаттяобленерго".

Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 06 червня 2025 року задоволено позов повністю.

Не погоджуючись із вказаним рішенням Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг подала апеляційну скаргу, яку обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення допущено порушення норм процесуального та матеріального права, просить скасувати рішення та постановити нове, яким відмовити в задоволенні позову. Зазначає серед іншого, що суд першої інстанції не взяв до уваги, що на момент виникнення спірних правовідносин технічні обмеження вже були усунені, а об`єкт міг бути підключений без порушень. Також, розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження істотно обмежив можливість всебічного та повного з`ясування обставин справи, зокрема з урахуванням технічної та регуляторної специфіки спору, а з огляду на характер спірних правовідносин, які стосуються доступу до електричних мереж, застосування планів розвитку системи розподілу, процедур регуляторного погодження, участь у розгляді представника НКРЕКП мала істотне значення. Тим не менш, на практиці навіть при віднесенні КАС України публічно-правового спору до справи незначної складності суди можуть здійснювати розгляд за правилами загального позовного провадження, виходячи з конкретних обставин справи.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач заперечує проти її задоволення посилаючись на безпідставність викладених у ній доводів і просить оскаржуване рішення суду залишити без змін, вважаючи його законним та обґрунтованим.

Згідно статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 28.07.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 06 червня 2025 року у справі № 300/1234/25 та призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження. Відмовлено у задоволенні клопотання Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про розгляд справи за участю його представника у судовому засіданні суду апеляційної інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що подана скарга не підлягає задоволенню з наступних мотивів.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що з урахуванням звернення громадянки С. Байбакової від 14 червня 2024 року (вх. НКРЕКП від 25 червня 2024 № Б-9716/24), від 05 вересня 2024 року (вх. НКРЕКП від 11 вересня 2024 року № Б-16891/24), відповідно до постанов НКРЕКП від 10.10.2024 № 1697 "Про проведення позапланової виїзної перевірки АТ "Прикарпаттяобленерго", від 05.11.2024 № 1895 "Про збільшення строку проведення позапланової виїзної перевірки АТ "Прикарпаттяобленерго" та відповідно до посвідчень на проведення позапланової виїзної перевірки від 24.10.2024 № 185 та від 06.11.2024 № 217, НКРЕКП у термін з 28.10.2024 по 20.11.2024 проведено позапланову виїзну перевірку АТ "Прикарпаттяобленерго" дотримання вимог Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27.12.2017 № 1470, зокрема: дотримання вимог Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року № 1470 (далі - Ліцензійні умови розподілу електричної енергії), та законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії, а саме: підпункту 12 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата надавати послуги з розподілу електричної енергії та доступ до своїх електричних мереж на недискримінаційній та прозорій основі за тарифами, встановленими НКРЕКП; пункту 11.1.5 глави 11.1 розділу ХІ Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 310 (далі КСР), яким встановлено, що ОСР не має права відмовити у доступі до своєї системи розподілу, крім випадків недостатньої пропускної спроможності обладнання електричних мереж системи розподілу напругою вище 20 кВ. При цьому ОСР має надати обґрунтування причини такої відмови, яка має базуватися на об`єктивних і технічно та економічно обґрунтованих критеріях, а також інформацію про обґрунтований строк, необхідний для створення резерву пропускної спроможності мереж відповідно до затвердженого Регулятором плану розвитку системи передачі або системи розподілу. У випадку недостатньої пропускної спроможності мереж ОСР має письмово повідомити замовника під час видачі технічних умов про намір відмовити або тимчасово обмежити (із зазначенням мінімальної величини потужності) майбутньому користувачу системи розподілу доступ до електричних мереж із зазначенням інформації, передбаченої цим пунктом.

За результатами позапланової виїзної перевірки АТ "Прикарпаттяобленерго" складено акт від 20.11.2024 № 406 (а.с.23-39).

Позивачем листами 27.11.2024 № 500175881/73, від 06.12.2024 № 50017579/233, направлено НКРЕКП пояснення та обґрунтування щодо висновків, викладених в Акті від 20.11.2024 № 406 (а.с.40-46).

Доводи позивача, на переконання НКРЕКП, не спростували висновків акта перевірки № 406, з огляду на що 18.12.2024 на засіданні, яке проводилось у формі відкритого слухання, за результатами розгляду акта № 406, НКРЕКП прийняті Постанова № 2128 та Розпорядження № 316-р (а.с.86-89).

За результатами розгляду акта № 406 18.12.2024 прийнято Постанову № 2128, якою накладено штраф у розмірі 152 779 гривень на АТ "Прикарпаттяобленерго" за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, а саме: підпункту 12 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії у частині надання послуги з розподілу електричної енергії та доступу до своїх електричних мереж на недискримінаційній та прозорій основі; розділу ХІ Кодексу систем розподілу, а саме: пункту 11.1.5 глави 11.1, згідно з яким у випадку недостатньої пропускної спроможності мереж ОСР має письмово повідомити замовника під час видачі технічних умов про намір відмовити або тимчасово обмежити (із зазначенням мінімальної величини потужності) майбутньому користувачу системи розподілу доступ до електричних мереж із зазначенням інформації, передбаченої цим пунктом, пункту 11.3.14 глави 11.3, згідно з яким підставами для відмови в доступі до системи розподілу є, зокрема, недостатня пропускна спроможність системи для забезпечення замовленої потужності; пункту 11.3.15 глави 11.3 у частині виконання дій ОСР при наявності підстав для відмови у доступі до системи розподілу, зокрема, надання об`єктивних техніко-економічних обґрунтованих причин такої відмови, а також інформації про обґрунтований строк, необхідний для створення резерву пропускної спроможності електричних мереж відповідно до схваленого Регулятором ПРСР; пункту 21 Порядку тимчасового приєднання електроустановок до системи розподілу у період дії в Україні воєнного стану, затвердженого постановою НКРЕКП від 26 березня 2022 року N 352 (далі - Порядок тимчасового приєднання), у частині тимчасового підключення електроустановок замовника до електричної мережі та оформлення паспорта точки розподілу, яке здійснюється не пізніше двох календарних днів з дати подачі заяви про оформлення паспорта точки розподілу та після підписання сторонами акта надання послуги з тимчасового приєднання та влаштування вузла комерційного обліку електричної енергії. Підключення електроустановок замовника до електричної мережі здійснюється власником таких мереж (а.с.86-88).

Розпорядженням від 18.12.2024 № 316-р Про усунення порушень АТ "Прикарпаттяобленерго" вирішено: Зобов`язати Приватне акціонерне товариство "Прикарпаттяобленерго" () усунути порушення підпункту 12 пункту 2.2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року № 1470, у частині надання послуги з розподілу електричної енергії та доступу до своїх електричних мереж на недискримінаційній та прозорій основі, для чого укласти договір споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з ОСОБА_1 після реалізації необхідних заходів для зняття обмежень у доступі до системи розподілу, передбачених Планом розвитку системи розподілу АТ "Прикарпаттяобленерго" на 2024 2028 роки, затвердженим постановою НКРЕКП від 01 листопада 2023 року № 1997, про що повідомити НКРЕКП та Сектор НКРЕКП у Івано-Франківській області до 01 липня 2025 року з наданням належним чином завірених копій підтвердних документів (а.с.89).

Вважаючи свої права порушеними вказаною постановою та розпорядженням, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами чинного законодавства України, що регулюють спірні правовідносини, в межах доводів та вимог апеляційної скарги та поданого відзиву на апеляційну скаргу, колегія суддів переглядаючи судове рішення виходить з наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вчинення ж державним органом чи його посадовою особою дій у межах компетенції, але непередбаченим способом, у непередбаченій законом формі або з виходом за межі компетенції є підставою для визнання таких дій та правових актів, прийнятих у процесі їх здійснення, неправомірними та незаконними і відповідно - підставою для притягнення таких суб`єктів до відповідальності.

Згідно з положеннями частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правовий статус НКРЕКП, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначає Закон України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" від 22 вересня 2016 року № 1540-VIII (далі - Закон № 1540-VIII у редакції, чинній на час спірних правовідносин).

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону № 1540-VIII Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України. Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора. Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно статті 3 Закону № 1540-VIII Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Пунктами 11, 12 частини 1 статті 17 Закону №1540-VIII визначено, що для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор: контролює додержання ліцензіатами законодавства у відповідній сфері регулювання і ліцензійних умов провадження господарської діяльності та вживає заходів до запобігання порушенням ліцензійних умов; розглядає справи про порушення ліцензійних умов, а також справи про адміністративні правопорушення і за результатами розгляду приймає рішення про застосування санкцій, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом, приймає у межах своєї компетенції рішення про направлення до відповідних державних органів матеріалів про виявлені факти порушення законодавства.

Відповідно до ч. 1, 3, 5, 7 ст. 19 Закону № 1540-VIII Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.

Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

Під час здійснення державного контролю Регулятор має право: 1) вимагати від суб`єкта, щодо якого здійснюється перевірка, усунення виявлених порушень вимог цього Закону та законів, що регулюють діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, та/або ліцензійних умов; 2) фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу; 3) вимагати припинення дій, що перешкоджають здійсненню державного контролю; 4) призначати експертизу, одержувати пояснення, у тому числі працівників суб`єкта, щодо якого здійснюється перевірка, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю; 5) приймати обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання, щодо якого здійснюється перевірка, рішення про усунення виявлених порушень; 6) накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом; 7) за результатами перевірки або моніторингу приймати рішення про встановлення (зміну) тарифів на товари (послуги) суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, та внесення змін до відповідних інвестиційних програм.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки. Один примірник акта про результати перевірки передається суб`єкту, щодо якого здійснювалася перевірка, або уповноваженій ним особі.

У разі відмови суб`єкта, щодо якого здійснювалася перевірка, або уповноваженої ним особи прийняти акт про результати перевірки такий акт надсилається суб`єкту, щодо якого здійснювалася перевірка, рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів з дня підписання акта членами комісії з перевірки.

Суб`єкт, щодо якого здійснювалася перевірка, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки.

У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта, щодо якого здійснювалася перевірка, санкції, передбаченої цим Законом.

Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта, щодо якого здійснювалася перевірка, підлягає оприлюдненню на офіційному вебсайті Регулятора до розгляду акта на засіданні Регулятора.

Підставою для проведення позапланової виїзної перевірки є: 1) подання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, або суб`єктом, що належить до особливої групи споживачів, письмової заяви про здійснення заходу державного контролю; 2) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, або суб`єктом, що належить до особливої групи споживачів, її законних прав; 3) обґрунтоване звернення суб`єктів господарювання та споживачів про порушення суб`єктом природної монополії, оператором малої системи розподілу законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж та/або порушення ліцензійних умов; 4) перевірка виконання рішень Регулятора щодо усунення порушень вимог законодавства, прийнятих за результатами планових або позапланових перевірок; 5) перевірка достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах.

Строк проведення позапланової виїзної перевірки не може перевищувати 10 робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - трьох робочих днів.

У разі великих обсягів перевірки за рішенням Регулятора строк проведення позапланової виїзної перевірки може бути збільшений до 20 робочих днів, а для суб`єктів малого підприємництва - до п`яти робочих днів із внесенням відповідних змін до посвідчення на проведення перевірки.

Частинами 2 - 4 ст. 22 Закону № 1540-VIII передбачено, що за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді: 1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; 2) накладення штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до посадових осіб суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати адміністративні стягнення.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України "Про ринок електричної енергії", "Про природні монополії", "Про питну воду та питне водопостачання", "Про ринок природного газу", "Про теплопостачання", "Про енергетичну ефективність".

Крім того, ч. 3 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії`від 13.04.2017 № 2019-VIII (далі - Закон № 2019-VIII) передбачено, що у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді: 1) попередження про необхідність усунення порушень; 2) штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

Частиною 7 ст. 77 Закону № 2019-VIII передбачено, що за одне правопорушення на ринку електричної енергії може застосуватися лише один вид санкцій або штраф разом із зупиненням дії ліцензії.

Зі змісту наведених правових норм вбачається, що Нацкомісія є органом, уповноваженим здійснювати державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових перевірок; у разі виявлення порушень у діях таких суб`єктів, застосовувати до них за результатом проведених перевірок санкції, у тому числі штрафні, виключний перелік яких визначений статтею 22 Закону №1540-VIII.

Постановою НКРЕКП від 14.06.2018 № 428 затверджено Порядок контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов (далі - Порядок № 428), дія якого поширюється на суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, які отримали ліцензії на провадження господарської діяльності та регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю яких здійснюється Нацкомісією у сфері енергетики та у сфері комунальних послуг та який установлює певні процедури, зокрема, організації та проведення планових та позапланових перевірок; оформлення результатів перевірок; контроль за виконанням рішень Нацкомісії; порядок застосування санкцій до ліцензіатів за порушення законодавства та ліцензійних умов.

Відповідно до пункту 10.1 Порядку № 428 у разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг та/або ліцензійних умов НКРЕКП розглядає на засіданні, що проводиться у формі відкритого слухання, питання відповідальності ліцензіата та приймає рішення про застосування до нього санкцій.

Рішення про застосування до ліцензіата санкцій, заходів державного регулювання, у тому числі визначення розміру штрафних санкцій, приймається відповідно до законів України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", "Про ринок електричної енергії", "Про природні монополії", "Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення", "Про ринок природного газу" та "Про теплопостачання".

Ліцензіат не може бути притягнений до відповідальності за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо минув строк давності притягнення до відповідальності. Строк давності притягнення до відповідальності за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг становить п`ять років з дня вчинення порушення, а в разі триваючого порушення з дня закінчення вчинення порушення.

Пунктом 10.2 Порядку № 428 визначено, що при застосуванні санкцій НКРЕКП має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

У разі повного або часткового усунення ліцензіатом порушень ліцензійних умов, вимог законодавства, виявлених під час перевірки, до моменту прийняття рішення на засіданні НКРЕКП, що обов`язково підтверджується відповідними документами, факт усунення враховується при прийнятті рішення щодо застосування до ліцензіата санкцій та/або заходів регуляторного впливу.

При визначенні санкцій за порушення, передбачені Законами України "Про ринок електричної енергії" та "Про ринок природного газу", НКРЕКП враховує серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Поведінка правопорушника, спрямована на зменшення негативних наслідків правопорушення, негайне припинення правопорушення після його виявлення, сприяння виявленню правопорушення НКРЕКП під час перевірки вважаються пом`якшуючими обставинами.

Поведінка правопорушника, спрямована на приховування правопорушення та його негативних наслідків, продовження вчинення правопорушення, а також повторне вчинення правопорушення вважаються обтяжуючими обставинами.

Частиною 1 ст. 77 Закону № 2019-VIII передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Згідно з п. 1, 2 ч. 2 Закону № 2019-VIII правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності; недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

За змістом п. 4 ч. 4 ст. 77 Закону № 2019-VIII Регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів) у таких розмірах: від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню: за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню; за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Згідно з ч. 5 ст. 77 Закону № 2019-VIII при визначенні санкцій за порушення, передбачені цією статтею, Регулятор та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, враховують серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Поведінка правопорушника, спрямована на зменшення негативних наслідків правопорушення, негайне припинення правопорушення після його виявлення, сприяння виявленню правопорушення Регулятором та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, під час перевірки вважаються пом`якшуючими обставинами.

Поведінка правопорушника, спрямована на приховування правопорушення та його негативних наслідків, на продовження вчинення правопорушення, а також повторне вчинення правопорушення на ринку електричної енергії вважаються обтяжуючими обставинами.

При цьому, суд зауважує, що підставами для винесення спірної постанови послугувало твердження відповідача про порушення позивачем підпункту 12 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії у частині надання послуги з розподілу електричної енергії та доступу до своїх електричних мереж на недискримінаційній та прозорій основі; пункту 11.1.5 глави 11.1, пункту 11.3.14, пункту 11.3.15 глави 11.3 глави 11.3розділу XI Кодексу систем розподілу, пункту 21 Порядку тимчасового приєднання електроустановок до системи розподілу у період дії в Україні воєнного стану.

Взаємовідносини, які виникають між ОСР та замовниками послуг з тимчасового приєднання новозбудованих, реконструйованих чи технічно переоснащених електроустановок замовників до електричних мереж регулюються Законом України "Про ринок електричної енергії", Кодексом систем розподілу, затвердженим Постановою НКРЕКП від 14.03.2008 № 310, та у період дії на території України воєнного стану Порядком тимчасового приєднання електроустановок до системи розподілу у період дії в Україні воєнного стану, затвердженим постановою НКРЕКП від 26.03.2022 № 352.

Так, відповідно до пункту 6 Порядку № 352 (у редакції, що діяла до 29 серпня 2023 року) послуга з тимчасового приєднання надається оператором системи розподілу на підставі договору про тимчасове приєднання, що укладається між замовником послуги з тимчасового приєднання та оператором системи розподілу.

Згідно із пунктом 10 Порядку № 352 (у редакції, що діяла на час існування спірних правовідносин) у разі неможливості оператора системи розподілу забезпечити виконання будівельно-монтажних робіт власних електричних мереж (нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення) власними силами з обґрунтованих причин, оператор системи розподілу повідомляє про це замовника під час надання проекту договору про тимчасове приєднання із зазначенням прогнозного періоду усунення цих причин. Замовник може запропонувати власні ресурси (товарно-матеріальні цінності, виконання робіт тощо) оператору системи розподілу для можливості виконання цих робіт, які підлягають компенсації після виконання будівельно-монтажних робіт.

Судом на підставі матеріалів справи встановлено, що 18.07.2023 ОСОБА_1 подала до АТ "Прикарпаттяобленерго" заяву про тимчасове приєднання електроустановок об`єкта за адресою: АДРЕСА_1 (величина замовленої потужності до приєднання 25 кВт на рівні напруги в точці приєднання 0,4 кВ).

18.07.2023 ОСОБА_2 на виконання вимог пункту 10 Порядку № 352 отримано "Повідомлення Замовнику", яким позивач повідомив замовницю, що на даний момент оператор системи розподілу не має можливості виконувати будівельно-монтажні роботи через відсутність джерел фінансування розвитку мереж ОСР на період дії воєнного стану, а також труднощі у закупівлі товарно-матеріальних цінностей, необхідних для виконання будівельно-монтажних робіт, їх постачанні в умовах ведення війни. Прогнозний період 12 місяців. Ситуація із дефіцитом фінансових та товаро-матеріальних ресурсів може тривати до закінчення воєнного стану. Замовниця поставила відмітку "ТАК" на пропозицію надавати власні ресурси для виконання оператором системи розподілу будівельно-монтажних робіт в зовнішніх електричних мережах та згідна виконувати проектування та будівництво лінійної частини приєднання власними силами.

При цьому, пунктом 8 Порядку № 352 визначено, що заява про тимчасове приєднання подається разом із рядом документів, перелік яких визначається даним пунктом, зокрема копії документа, що підтверджує право власності чи користування об`єктом нерухомого майна.

Оператору системи розподілу забороняється вимагати інші документи, не передбачені цим Порядком.

З урахуванням вимог пункту 8 Порядку № 352 в якості документа, що підтверджує право власності замовниці на об`єкт надано Витяг з Державного реєстру речових прав на земельну ділянку за адресою: Івано-Франківська область, Надвірнянський район, с. Яблуниця, участок Горішків, кадастровий номер :16:003:0166 (індексний номер витягу 335824716, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 120, площа 0,05 га, дата та час державної реєстрації: 25.10.2022 15:43:53, розмір частки 1/2).

АТ "Прикарпаттяобленерго" під час визначення точок забезпечення потужності згідно з вихідними даними, зазначеними замовницею, по об`єкту, зазначеному за адресою Івано-Франківська область, Надвірнянський район, с. Яблуниця, участок Горішків, кадастровий номер :16:003:0166, виходячи із структури електричних мереж та навантаження в зоні можливого приєднання з урахуванням резерву потужності, встановлено, що для приєднання до електричних мереж електроустановки замовниці передбачалося необхідність виконання реконструкції електричних мереж АТ "Прикарпаттяобленерго" напругою вище 20 кВ, зокрема, будівництво ЛЕП-35 кВ від ПС 110/35/10 кВ "Ворохта" з I-СШ до проектної ПС 35/10 кВ в с. Яблуниця, будівництво ПС 35/10 кВ з силовими трансформаторами необхідної потужності в с. Яблуниця, встановлення на ПС 110/35/10 кВ "Ворохта" силового трансформатора Т-2 необхідної потужності взамін існуючого силового трансформатора потужністю 25 МВА від тимчасового джерела електропостачання: ПС 110/35/10 кВ Ворохта.

Суд враховує, що у АТ "Прикарпаттяобленерго" тривало виконання заходів по створенню технічної можливості приєднання електроустановок майбутніх користувачів у населеному пункті с. Яблуниця, визначених затвердженою інвестиційною програмою 2022 року, розробленою у відповідності до затверджених Планів розвитку системи розподілу АТ "Прикарпаттяобленерго" 2021-2025 роки та 2022-2026 роки, зокрема будівництво ЛЕП-35 кВ від ПС 110/35/10 кВ "Ворохта" до проектної ПС 35/10 кВ в с. Яблуниця та будівництво ПС 35/10 кВ з силовим трансформатором потужністю 4 МВА.

Тобто, реконструкція лінії 35кВ, будівництво ПС 35/10 кВ, заміна трансформатора на ПС 110/35/10 кВ "Ворохта" передбачалася заздалегідь до звернень Замовниці щодо надання послуг з приєднання.

Відповідно до статті 22 Закону № 2019-VIII оператор системи передачі та ОСР можуть відмовити в доступі до електричних мереж у разі недостатньої пропускної спроможності електричних мереж з наданням обґрунтування причини такої відмови, яка має базуватися на об`єктивних технічно та економічно обґрунтованих критеріях, а також інформації про обґрунтований строк, необхідний для створення резерву пропускної спроможності мереж відповідно до затвердженого Регулятором плану розвитку системи передачі або системи розподілу. У разі відсутності плану розвитку системи передачі або плану розвитку системи розподілу, обґрунтованих строків створення резерву пропускної спроможності електричних мереж відмова оператора системи передачі, ОСР в доступі до електричних мереж вважається необґрунтованою.

Разом з тим, пунктом 3.2.3 глави 3.3 розділу III Кодексу передбачено, що планування розвитку системи розподілу здійснюється з метою: 1) своєчасного забезпечення необхідної пропускної спроможності системи розподілу згідно з наявними та прогнозними потребами Користувачів та замовників (щодо споживання електричної енергії та її відпуску в мережу); 2) забезпечення достатньої пропускної спроможності системи розподілу для потреб Користувачів енерговузлів, що розвиваються (щодо споживання електричної енергії та її відпуску в мережу); 3) забезпечення надійної, безпечної, ефективної експлуатації системи розподілу, відповідності якості електропостачання встановленим вимогам; 4) зниження технологічних витрат електроенергії в елементах системи розподілу та комерційних втрат електроенергії в системі розподілу.

При цьому, пунктом 2.2 глави 2 Порядку ПРСР має містити, у тому числі пояснювальну записку з обґрунтуванням необхідності проведення робіт по кожному розділу ПРСР, яка, у тому числі, містить: - мету, обґрунтування необхідності та доцільності виконання запланованих заходів (робіт) у прогнозному періоді ПРСР; - посилання на нормативно-правові акти, які регламентують необхідність виконання таких заходів (робіт); - інформацію про схвалену, затверджену, погоджену належним чином проєктно-кошторисну документацію (за наявності); - інформацію щодо проведення експертизи проєктно-кошторисної документації (за наявності); - інформацію щодо заходів (робіт) із зазначенням їх етапів (обсягів) виконання, що заплановані до виконання у прогнозному періоді ПРСР (по заходах, що мають перехідний характер, зазначаються етапи (обсяги) виконання за роками із урахуванням фактичного виконання).

Пунктом 2.2 Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затверджений Постановою НКРЕКП від 04 вересня 2018 року N 955 передбачено, що ПРСР має містити, зокрема:

1) інформацію про обладнання оператора системи розподілу щодо показників 8ЛІПІ на початок базового періоду з урахуванням даних форми звітності N 11-НКРЕКП- якість-розподіл (квартальна) "Звіт щодо показників надійності електропостачання", затвердженої постановою НКРЕКП від 12 червня 2018 року N 374, відсортовану за показником 8ЛІПІ від найвищого до найнижчого, з визначенням переліку заходів для виконання цільового завдання щодо досягнення показника 8ЛІПІ у першому році прогнозного періоду ПРСР, розрахованого відповідно до Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 05 жовтня 2018 року N 1175;

2) запланований для виконання впродовж прогнозного періоду ПРСР перелік заходів з урахуванням інформації, визначеної в підпункті 1 цього пункту, та з урахуванням заходів з підвищення енергоефективності, передбачених Законом України "Про енергетичну ефективність";

3) інформацію щодо місць розміщення пристроїв фіксації/аналізу показників якості електричної енергії та планів щодо їх встановлення, а також перелік об`єктів/обладнання електромереж оператора системи розподілу, в точках вимірювання яких показники якості електричної енергії не відповідають встановленим стандартам, відповідно до звіту за результатами проведеного моніторингу якості електричної енергії в системі розподілу, із зазначенням заходів та термінів їх виконання для забезпечення покращення цих показників з урахуванням вимог пункту 6.3.7 глави 6.3 розділу VI КСР

4) інформацію щодо переліку скарг/звернень/претензій щодо незадовільної якості електричної енергії, визнаних обґрунтованими та вирішення яких потребує проведення складних робіт, актуальних станом на момент подання ПРСР, з урахуванням даних форми звітності № 10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна) «Звіт щодо усунення причин незадовільної якості електричної енергії за скаргами споживачів», затвердженої постановою НКРЕКП від 12 червня 2018 року № 374, з визначенням переліку заходів та термінів їх виконання для забезпечення покращення показників якості електричної енергії;

5) інформацію щодо проєктно-вишукувальних та будівельно-монтажних робіт для заходів, зазначених у підпункті 2 цього пункту (будівельно-монтажні роботи, як правило, виконуються в наступному році після проєктно-вишукувальних робіт);

6) перелік та технічні дані основного обладнання трансформаторних підстанцій 20 кВ та вище;

7) перелік заходів щодо підвищення рівня напруги;

Планами розвитку системи розподілу АТ "Прикарпаттяобленерго" 2021-2025 роки та 2022-2026 роки зафіксовано наявність дефіциту потужності у гірських районах, зокрема на сторінках 7, 219 та 220 Плану. У пояснювальній записці до Плану розвитку системи розподілу 2021-2025 роки АТ "Прикарпаттяобленерго" зафіксовано дефіцит пропускної спроможності електричних мереж понад 20 кВ у "Ворохтянському енерговузлі" та передбачено необхідність розвитку електричних мереж напругою 35-110 кВ.

Заходи щодо будівництва підстанції 35/10 кВ в с. Яблуниця ПРСР 2021-2025 та ПРСР 2022-2026 роки включені до інвестиційної програми АТ "Прикарпаттяобленерго" 2022 року. З огляду на зазначене дефіцит електричної потужності та заходів щодо його подолання із терміном виконання у 2022 році є достатньою та обґрунтованою підставою відповідно до ст. 22 Закону "Про ринок електричної енергії" для прийняття позивачем рішення щодо відмови в доступі до електричних мереж оператора системи розподілу.

Загальновідомим є факт введення Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 5 години 30 хвилин 24.02.2022 на території України воєнного стану, який триває і до сьогодні.

Відповідно доводи позивача про настання з 24.02.2022 форс-мажорних обставин внаслідок введення на території України воєнного стану у 2022 році (у зв`язку із збройною агресією російської федерації проти України), у зв`язку з чим у АТ "Прикарпаттяобленерго" частина робіт була вимушено перенесена на наступний 2023 рік є обгрунтованими. Зокрема, Постановою НКРЕКП від 02.08.2022 за № 851 виконання даних заходів продовжено на 2023 рік.

На підставі звернення АТ "Прикарпаттяобленерго" направило замовниці 27.07.2023 у спосіб, вказаний нею в заяві про тимчасове приєднання електроустановок об`єкта, а саме на електронну пошту проект договору про тимчасове приєднання від 27.07.2023 № 23 1 08 04 5 000000 1 (2992/35-321/2023) із технічними умовами про тимчасове приєднання від 27.07.2023 № 23 1 08 04 5 000000 1 (2992/35-321/2023) до електричних мереж (а.с.48, 172, зворотна сторона).

Таким чином, між ОСОБА_1 та АТ "Прикарпаттяобленерго" укладено договір про тимчасове приєднання до електричних мереж системи розподілу від 27.07.2023 № 23 1 08 04 5 000000 1 (2992/35-321/2023). 04.08.2023 ОСОБА_1 здійснено попередню оплату за розроблення проектно-кошторисної документації у розмірі 5 300,00 грн з ПДВ (а.с.93-94).

Згідно технічних умов, отриманих замовницею, для тимчасового одержання потужності ОСР (АТ "Прикарпаттяобленерго") необхідно виконати: - на ПС 110/35/10 кВ "Ворохта" встановити силовий трансформатор Т-2 необхідної потужності взамін існуючого силового трансформатора потужністю 25 МВА. Тип, потужність силового трансформатора та необхідну реконструкцію ПС 110/35/10 кВ "Ворохта" пов`язану із його заміною визначити проектом; - в РП-35 кВ ПС 110/35/10 кВ "Ворохта" на I-СШ встановити лінійну комірку 35 кВ з вакуумним вимикачем 35 кВ для підключення проектної ЛЕП-35 кВ. Тип комірки 35 кВ, вакуумного вимикача 35 кВ та необхідну реконструкцію РП-35 кВ ПС 110/35/10 кВ "Ворохта" визначити проектом; - побудувати ЛЕП-35 кВ від ПС 110/35/10 кВ "Ворохта" з I-СШ до проектної ПС 35/10 кВ в с. Яблуниця. Тип, перетин трасу проходження ЛЕП-35 кВ визначити проектом; - ПС 35/10 кВ з силовими трансформаторами необхідної потужності. Тип, потужність силових трансформаторів та місце установки ПС 35/10 кВ визначити проектом. Зовнішні мережі ОСР: - провести реконструкцію ЛЕП-0,4 кВ із заміною існуючого проводу типу СІП-2*25 на провід типу СІП-4*35 між опорами №46-№47; №47-№48; №48-№49; №49-№50 ПЛ-0,4 кВ Л-1 від ТП-323. Необхідну реконструкцію ЛЕП-0,4 Л-1 від ТП-323 пов`язану із заміною проводу визначити проектом.

Лінійна частина: - побудувати ЛЕП-0,4 кВ на з/б опорах проводом типу СІП-4*25 від опори №50 до ввідного пристрою 0,4 кВ об`єкту. Тип, перетин та трасу проходження ЛЕП-0,4 кВ визначити проектом (а.с.95-96).

Також, з метою інформування замовниці про намір відмовити майбутньому користувачу системи розподілу у доступі до електричних мереж разом з технічними умовами позивачем надано лист-роз`яснення від 27.07.2023 б/н (а.с.48). Отже, під час видачі технічних умов замовниця була проінформована про намір відмовити майбутньому користувачу системи розподілу у доступі до електричних мереж із зазначенням інформації про обґрунтований строк, необхідний для створення резерву пропускної спроможності мереж.

Будівельно-монтажні роботи лінійної частини приєднання, передбачені проєктно-кошторисною документацією, виконано в строки передбачені договором, та АТ "Прикарпаттяобленерго" надало акт надання послуги з тимчасового приєднання № 23 1 08 04 5 000000 1 (2992/35-321/2023) від 01.12.2023 підписаний сторонами Договору. Водночас, АТ "Прикарпаттяобленерго" опломбувало ввідний розподільчий щит у вимкнутому положенні та відтермінувало укладення договору про надання послуг із розподілу до виконання заходів інвестиційної програми 2022-2023 років.

Водночас, технічні умови замовниці ОСОБА_1 містили додаткові заходи із встановлення на ПС 110/35/10 кВ "Ворохта" силового трансформатора Т-2 необхідної потужності взамін існуючого силового трансформатора потужністю 25 МВА, які позивачем включені у План розвитку системи розподілу електричної енергії АТ "Прикарпаттяобленерго" на 2024-2028 роки. На момент звернення за тимчасовим приєднанням С.В. Байбакової План розвитку системи розподілу електричної енергії АТ "Прикарпаттяобленерго" на 2024-2028 роки знаходився на розгляді в НКРЕКП та затверджений Постановою НКРЕКП від 01.11.2023 за № 1997.

Після затвердження Плану розвитку системи розподілу на 2024-2028 роки АТ "Прикарпаттяобленерго" 03.11.2023 на власному офіційному сайті опублікувало повідомлення про те, що у зв`язку із недостатньою пропускною спроможністю електричних мереж Товариство не зможе забезпечити доступ до електричних мереж та підключення до виконання заходів із реконструкції високовольтних мереж, які включено в План розвитку систем розподілу АТ "Прикарпаттяобленерго" на 2024-2028 роки для Замовників послуги тимчасового приєднання в населених пунктах смт. Ворохта, с. Татарів, с. Микуличин (живлення яких здійснюється від ПС 110/35/10 кВ "Ворохта"), с. Поляниця, с. Яблуниця (за посиланням https://oe.if.ua/uk/articles/654a282adb9c42156da23f77).

З метою інформування замовниці про намір відмовити майбутньому користувачу системи розподілу у доступі до електричних мереж у зв`язку із відсутністю пропускної здатності існуючих мереж 110-35 кВ позивачем 29.01.2024 замовниці додатково надіслано лист-роз`яснення № 50011397/97 із посиланням на затверджений План розвитку системи розподілу 2024-2028 та зазначенням строку про призупинення надання послуг з розподілу електричної енергії до кінця 2025 року (а.с.50).

Відповідно до частин 1, 3 статті 21 Закону № 2019-VIII оператор системи передачі та оператори систем розподілу не мають права відмовити в приєднанні електроустановок замовника до системи передачі або системи розподілу за умови дотримання замовником кодексу системи передачі та кодексу систем розподілу процедури приєднання, визначеної в кодексі системи передачі та кодексі систем розподілу. Послуга з приєднання електроустановок замовника до системи передачі та системи розподілу є платною послугою та надається оператором системи передачі або оператором системи розподілу відповідно до договору про приєднання.

Колегія суддів враховує, що фактом належного надання послуги з приєднання є Акт надання послуги з тимчасового приєднання № 23 1 08 04 5 000000 1 (2992/35-321/2023) від 01.12.2023, підписаний обома сторонами, отже АТ "Прикарпаттяобленерго" при наданні послуг з приєднання до електричних мереж електроустановок замовниці діяло виключно з дотриманням вимог законодавства, що регламентує діяльність на ринку електричної енергії.

Статтею 1 Закону № 2019-VIII визначається, що доступ третіх сторін - право будь-якого користувача системи використовувати систему передачі електричної енергії та системи розподілу електричної енергії на заздалегідь і публічно оголошених умовах відповідно до принципів прозорості і недискримінаційності.

Відповідно до статті 22 Закону № 2019-VIII оператор системи передачі та оператори систем розподілу мають надавати доступ до своїх електричних мереж на недискримінаційній та прозорій основі всім користувачам системи передачі/розподілу. Доступ до електричних мереж надається за тарифами на передачу та розподіл електричної енергії, що затверджуються Регулятором та оприлюднюються оператором системи передачі та операторами систем розподілу у встановленому порядку.

24.09.2024 представник ОСОБА_3 за дорученням заявниці С. Байбакової звернувся із заявою про видачу паспорта точки розподілу та укладення договору споживача про надання послуг із розподілу електричної енергії об`єкт - житловий будинок, що розташований за адресою АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :16:003:0192.

В якості документа, що підтверджує право власності до заяви від 24.09.2024 заявницею надано Витяг з державного реєстру речових прав (індексний номер витягу 386440356, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 11.07.2024, індексний номер 74069162).

Згідно із вимогами пункту 2.1.2 глави 2.1 розділу ІІ Правил роздрібного ринку електричної енергії, оператор системи зобов`язаний укласти договори про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з усіма споживачами, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності відповідного оператора системи. Пунктом 2.1.9 передбачено, що у разі нового будівництва або реконструкції об`єкта (електроустановки) договір споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії укладається (якщо до реконструкції такий договір не укладався, втратив чинність тощо) за умови завершення процедури приєднання до електричних мереж відповідно до вимог Кодексу систем розподілу або Кодексу системи передачі та надання споживачем (у разі необхідності, за запитом оператора системи) копії декларації про готовність об`єкта до експлуатації або відповідного сертифіката.

Згідно із пунктом 11.1.3 глави 11.1 розділу ХІ Кодексу систем розподілу Користувачі, які в установленому цим Кодексом порядку виконали вимоги щодо приєднання до системи розподілу, мають право на доступ до системи розподілу та на отримання послуг з розподілу електричної енергії від відповідного ОСР.

Водночас, вихідні дані, які визначалися ОСОБА_2 у заяві про тимчасове приєднання електроустановок є об`єкт, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :16:003:0166.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, щодо необгрунтованих висновків контролюючого органу про відсутність у листі-роз`ясненні інформації про заходи, передбачені технічними умовами із встановлення на ПС 110/35/10 кВ "Ворохта" силового трансформатора Т-2 необхідної потужності взамін силового трансформатора потужністю 25 МВА, заміна якого передбачена Планом розвитку системи розподілу електричної енергії АТ "Прикарпаттяобленерго" на 2024-2028 роки, які на думку НКРЕКП свідчать про порушення АТ "Прикарпаттяобленерго" вимог пункту 11.1.5 глави 11.1 розділу XI Кодексу у частині надання доступу до своєї системи розподілу, крім випадків недостатньої пропускної спроможності обладнання електричних мереж системи розподілу напругою вище 20 кВ, залишається незмінним факт недотримання замовницею вимог пункту 11.1.3 глави 11.1 розділу IX Кодексу, відповідно до якого виключно користувачі, які в установленому Кодексом порядку виконали вимоги щодо приєднання до системи розподілу, мають право на доступ до системи розподілу та на отримання послуг з розподілу електричної енергії в мережах замовленого користувачем обсягу потужності за тарифами, що встановлюються Регулятором.

З огляду на зазначене, у АТ "Прикарпаттяобленерго" відсутні правові підстави для надання доступу до електричної мережі шляхом укладення договору про надання послуг із розподілу електричної енергії на об`єкт за адресою: Івано-Франківська область, Надвірнянський район, с. Яблуниця, вулиця Горішків, будинок 304Г, кадастровий номер земельної ділянки :16:003:0192.

Відповідно до частини 2 статті 22 Закону № 2019-VIII оператор системи передачі та оператори систем розподілу можуть відмовити в доступі до електричних мереж у разі недостатньої пропускної спроможності електричних мереж з наданням обґрунтування причини такої відмови, яка має базуватися на об`єктивних і технічно та економічно обґрунтованих критеріях, а також інформації про обґрунтований строк, необхідний для створення резерву пропускної спроможності мереж відповідно до затвердженого Регулятором плану розвитку системи передачі або системи розподілу. У разі відсутності плану розвитку системи передачі або плану розвитку системи розподілу, обґрунтованих строків створення резерву пропускної спроможності електричних мереж відмова оператора системи передачі, оператора системи розподілу в доступі до електричних мереж вважається необґрунтованою.

Саме юридична конструкція норми статті 22 Закону № 2019-VIII дає підстави стверджувати, що її застосування відбувається на стадії доступу до мереж операторів системи передачі та розподілу, зокрема під час укладання договору про надання послуг із передачі чи розподілу електричної енергії. Необхідною та достатньою умовою для її застосування є наявність недостатньої пропускної спроможності електричних мереж, що базується на об`єктивних і технічно та економічно обґрунтованих критеріях, а також інформація про обґрунтований строк, необхідний для створення резерву пропускної спроможності мереж відповідно до затвердженого Регулятором плану розвитку системи передачі або системи розподілу.

Вказані норми кореспондуються із нормами пункту 11.3.14 глави 11.3 розділу XI "Доступ до системи розподілу та послуги з розподілу електричної енергії" Кодексу систем розподілу, відповідно до якого однією із підстав, для відмови в доступі до системи розподілу є недостатня пропускна спроможність системи для забезпечення замовленої потужності. Як передбачено вимогами 11.3.15 глави 11.3 розділу XI Кодексу систем розподілу у разі відсутності ПРСР та обґрунтованих строків створення резерву пропускної спроможності електричних мереж відмова ОСР в доступі до електричних мереж вважається безпідставною.

З урахуванням навдених всіх обставин справи колегія суддів дійшла висновку, що правомірна відмова у задоволенні вимог заявниці ОСОБА_1 відбулася на стадії доступу, а саме - отримання відмови в укладенні договору про надання послуг із розподілу електричної енергії, а тому в даній постанові НКРЕКП не обґрунтовано наявність зі сторони АТ "Прикарпаттяобленерго" проявів дискримінації стосовно замовниці ОСОБА_1 .

Статтею 14 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що користування правами та свободами, визнаними в цій Конвенції, має бути забезпечене без дискримінації за будь-якою ознакою - статі, раси, кольору шкіри, мови, релігії, політичних чи інших переконань, національного чи соціального походження, належності до національних меншин, майнового стану, народження або за іншою ознакою.

Частиною 2 статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

За практикою Європейського суду з прав людини дискримінація означає поводження з особами у різний спосіб, без об`єктивного та розумного обґрунтування, у відносно схожих ситуаціях (див. рішення у справі «Вілліс проти Сполученого Королівства», заява № 36042/97). Відмінність у ставленні є дискримінаційною, якщо вона не має об`єктивного та розумного обґрунтування, іншими словами, якщо вона не переслідує легітимну ціль або якщо немає розумного співвідношення між застосованими засобами та переслідуваною ціллю (див. рішення від 21 лютого 1997 року у справі «Ван Раалте проти Нідерландів») (пункти 48-49 рішення від 07 листопада 2013 року у справі «Пічкур проти України», заява № 10441/06).

Аналогічний підхід у своїх рішеннях застосовує й Конституційний Суд України, вказуючи на те, що мета встановлення певних відмінностей (вимог) у правовому статусі повинна бути істотною, а самі відмінності (вимоги), що переслідують таку мету, мають відповідати конституційним положенням, бути об`єктивно виправданими, обґрунтованими та справедливими. У протилежному випадку встановлення обмежень означало б дискримінацію (абзац 7 пункту 4.1 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 07 липня 2004 року № 14-рп/2004).

Згідно з пунктом 6 частини 1 статті 1 Закону України «Про засади запобігання і протидії дискримінації в Україні» від 06 вересня 2012 року №5207-VI прямою дискримінацією є ситуація, за якої з особою та/або групою осіб за їх певними ознаками поводяться менш прихильно, ніж з іншою особою та/або групою осіб в аналогічній ситуації, крім випадків, коли таке поводження має правомірну, об`єктивно обґрунтовану мету, способи досягнення якої є належними та необхідними. Таке поводження за змістом пункту 2 частини першої статті 1 цього ж Закону може полягати, в тому числі, в обмеженні у визнанні, реалізації або користуванні правами і свободами у будь-якій формі.

Відповідно до статті 24 Конституції України, ст.ст. 2, 7 Загальної декларації прав людини, ст.ст. 2, 26 Міжнародного пакту про громадські та політичні права, статті 2 Міжнародного пакту про економічні, соціальні і культурні права, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ст. 1, ст. 14 Протокол № 12 до Конвенції) необхідною підставою для встановлення факту дискримінації є обумовленість відмінного ставлення за певними ознаками.

Як встановлено судом, відповідно до постанови НКРЕКП № 2128 від 18.12.2024, акта позапланової перевірки № 406 відсутнє посилання на те за якою ознакою при наданні послуг з розподілу електричної енергії стосовно замовниці допущено дискримінацію та якого виду допущена дискримінація (пряма, непряма, утиск), як і не вказано якій іншій групі осіб в порівнянні з нею створено більш сприятливі умови з надання послуг з розподілу електричної енергії з урахуванням подання відповідних доказів.

Згідно з частиною 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи зазначені вище встановлені обставини справи, норми законодавства, які регулюють спірні правовідносини, колегія суддів дійшла висновку, що постанова від 18 грудня 2024 року № 2128 "Про накладення штрафу на АТ "Прикарпаттяобленерго" за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії" та розпорядження від 18 грудня 2024 року № 316-р "Про усунення порушень АТ "Прикарпаттяобленерго" є протиправними та підлягають скасуванню, доводи апелянта є необґрунтованими, оскільки суд першої інстанції перевірив оскаржені рішення відповідача за визначеними частиною 2 статті 2 КАС України критеріями, вірно керувався чинними нормами законодавства та дійшов обґрунтованого висновку, оскаржене рішення суду винесене з дотриманням норм матеріального та процесуального права, наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують, а тому немає підстав для його скасування і апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Вказана правова позиція апеляційного суду узгоджується із постановою Верховного Суду від 24.04.2024 у справі № 440/12985/21, яка в силу приписів частини 5 статті 242 КАС України враховується апеляційним судом під час вирішення наведеного спору.

Щодо посилань апелянта на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, а саме розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження істотно обмежив можливість всебічного та повного з`ясування обставин справи, зокрема з урахуванням технічної та регуляторної специфіки спору, колегія суддів відхиляє такі доводи апелянта з урахуванням наступного.

Відповідно до частини 1 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Частиною другою статті 257 КАС України визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з частиною 3 статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Водночас частиною 4 статті 257 КАС України передбачено вичерпний перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, а саме справи щодо: оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; примусового відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною 5 статті 12 КАС України умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Аналізуючи наведені положення процесуального закону у контексті доводів позивача, Верховний Суд вважає, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності (частина шоста статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України), а також інші адміністративні справи, щодо яких процесуальний закон не містить імперативних норм про їхній розгляд за правилами загального позовного провадження (частина четверта статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України) або ж про заборону розглядати їх за правилами спрощеного позовного провадження (частина четверта статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України).

Аналогічні правові висновки викладено в постановах Верховного Суду від 22 липня 2021 року у справі №460/6542/20, від 30 червня 2022 року у справі №640/27145/20, від 08 грудня 2022 року у справі № 160/14915/21.

З огляду на наведене, Івано-Франківський окружний адміністративний суд в ухвалі від 03.03.2025 дійшов правильного висновку, що ця справа належить до справ незначної складності згідно статті 12 КАС України, отже доводи скаржника про те, що суд першої інстанцій безпідставно розглянув справу у порядку спрощеного позовного провадження, є необґрунтованими.

Європейський суд з прав людини визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі «Varela Assalino contre le Portugal» «Варела Ассаліно проти Португалії» від 25 квітня 2002 р. у справі (пункт 28, № 64336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду. У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права. Європейський суд вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів. У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду, є доцільнішим, ніж усні слухання; розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, судом апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі «Проніна проти України» (Рішення Європейського суду з прав людини від 18.07.2006). Зокрема, у пункті 23 рішення Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи, що і зроблено апеляційним судом переглядаючи рішення суду першої інстанції, аналізуючи відповідні доводи скаржника. Тому за наведених вище підстав, якими обґрунтовано судове рішення, суд не убачає необхідності давати докладну відповідь на інші аргументи, зазначені сторонами, оскільки вони не є визначальними для прийняття рішення у цій справі.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до статті 139 КАС України судові витрати не стягуються.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг залишити без задоволення.

Рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 06 червня 2025 року у справі № 300/1234/25 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Н.В. Ільчишин

Судді В.В. Гуляк

Р.В. Кухтей

Повний текст постанови складено 18.09.2025