Справа № 686/26653/25
Суддя: Хараджа Н. В.
Дата ухвалення: 2025-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/686/524/25
УХВАЛА

про залишення без руху

19 вересня 2025 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Хараджа Н.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Управління патрульної поліції у Хмельницькій області про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі,-

ВСТАНОВИЛА:

До Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області через систему «Електронний суд» звернулась ОСОБА_1 з адміністративним позовом до ОСОБА_2 , Управління патрульної поліції у Хмельницькій області про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.09.2025 року, головуючим суддею визначено суддю Хараджу Н.В.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд приходить до висновку, що позовну заяву подано із порушенням вимог встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 161 КАС України у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Згідно з ч. 9 ст. 44 КАС України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи.

Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який не є суб`єктом владних повноважень та подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

В порушення зазначених норм позивачкою до позовної заяви не додано доказ направлення копії позовної заяви з доданими документами усім відповідачам, оскільки відповідачем у справі зазначено саме Управління патрульної поліції в Хмельницькій області, а копію позову направлено Департаменту патрульної поліції. Також відповідачем у справі зазначений начальник управління Оксентюк Р.А. (при цьому не вказано якого управління), однак не долучено доказів направлення йому копії позовної заяви з доданими документами.

Разом з тим, на адресу суду 16.09.2025 року скеровано заяву про поновлення строку від позивачки, де в якості сторін по справі зазначено інші сторони: відповідач: Управління патрульної поліції у Хмельницький області, третя особа (без зазначення її виду) Другий відділ державної виконавчої служби у м. Хмельницькому Центрального Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький). Тож враховуючи зазначене, суд на підставі цих заяв не може зв`язувати коло учасників судового розгляду.

Згідно з п.4 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві викладається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. При цьому, позивачкою не зазначено повних реквізитів оскаржуваної постанови (дати винесення, серію, номер та за якою статтею було притягнуто позивачку до адміністративної відповідальності), що унеможливлює суд перевірити обставини справи.

Крім того, відповідно до п.2 ч.5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Разом з цим, в порушення вказаних вимог позовна заява не містить повної інформації стосовно відповідача ОСОБА_2 , а саме: реєстраційний номер облікової картки платника податків, відомі номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти. Крім того позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідачів.

Також всупереч вимогам ч. 4 ст. 161 КАС України позивачкою не долучено до позовної заяви копії фактично оскаржуваної нею постанови та не заявлене клопотання про її витребування в разі відсутності у неї такої копії постанови.

В порушення п. 6, 7, 8 ч. 5 ст. 160 КАС України позивачкою не зазначено: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), не вказано щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 177 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч. 1ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови) (ч. 2ст. 286 КАС України).

Оскільки предметом оскарження є постанова про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 127-3 КУпАП, застосуванню підлягає десятиденний строк звернення до суду з позовом з дня ухвалення відповідної постанови.

Як слідує із поданих позивачкою матеріалів, оскаржувану постанову винесено 03 червня 2025 року, а з адміністративним позовом позивач звернулася до суду 16 вересня 2025 року, тобто поза встановленого чинним законодавством строку для оскарження даного виду рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Втім, за правилами ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, на виконання вказаної норми, позивачкою 16 вересня 2025 року подано клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду. Своє клопотання обґрунтовує тим, що при складані протоколу вона присутня не була та своїх даних інспекторам патрульної поліції не надавала. Як і при яких умовах був складений протокол її не відомо. Будь-які документи про притягнення її до адміністративної відповідальності їй не надсилали, в «Дії» та в «Кабінеті водія» даний протокол теж не відображався. Вона дізналася про існування постанови лише після того, як 13 серпня 2025 року було відкрито виконавче провадження та заблоковано її особисті банківські рахунки.

На підтвердження вказаного факту додає копію відповіді заступника начальника управління начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Тараса Корначевського № 5-728/41/18/02-2025 року від 20.08.2025 року, копію постанови про відкриття виконавчого провадження від 13.08.2025 року, копію скарги про скасування постанови про адміністративне правопорушення від 14.08.2025 року, скриншоти з додатку «Дія». Разом з тим, долучені документи не є належними та допустимими доказом поважності пропуску строку на звернення до суду, оскільки не містить будь-якої інформації щодо дати отримання оскаржуваної постанови та не підтверджують обставин, які об`єктивно унеможливили подання нею позовної заяви у визначений законом строк.

При цьому вказані документи підтверджують факт того, що про оскаржувану постанову позивач дізналася 13.08.2025 року, а звернулася до суду лише 16.09.2025 року, з порушенням встановленого законом строку звернення до суду.

Будь-яких інших причин пропуску строку на звернення до суду в позовній заяві ОСОБА_1 не зазначено.

Відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 09 листопада 2020 року у справі №420/1813/19, до поважних причин пропуску процесуальних строків відносяться обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Згідно з правовим висновком п.28 постанови Великої Палати Верховного Суду від 01 лютого 2024 року у справі №990/270/23 поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.

Розглянувши клопотання про поновлення пропущеного строку, враховуючи відсутність доказів неможливості звернення позивачки із даним адміністративним позовом в межах визначених законом строків, суд вважає його не обґрунтованим, а доводи, викладені у ньому безпідставними, тому дійшов до висновку про відмову у поновленні строку на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, суддя вважає, що наведені обставини унеможливлюють вирішити питання про відкриття провадження у справі, а тому позовну заяву необхідно залишити без руху та встановити позивачці строк для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 160, 161, 169, 286 КАС України, суддя,-

ПОСТАНОВИЛА:

В поновленні строку на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Оксентюк Романа Анатолійовича, Управління патрульної поліції у Хмельницькій області про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі, якщо недоліки, вказані в ухвалі суду, не будуть усунені, позовна заява буде вважатися неподаною та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хмельницького

міськрайонного суду Н.В. Хараджа