Справа № 589/4413/25
Суддя: Курбанова А. Р.
Дата ухвалення: 2025-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 589/4413/25
Провадження № 2-а/589/164/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 вересня 2025 року м. Шостка

Суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Курбанова А.Р., ознайомившись з адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови №5746 від 27.12.2024р. про накладення адміністративного стягнення,-

ВСТАНОВИВ:

18.09.2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови №5746 від 27.12.2024р., яка винесена т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 підполковником ОСОБА_2 по справі про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.210-1 КУпАП, якою ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні правопорушення та накладено штраф в розмірі 17000 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись з даним адміністративним позовом, суд вважає, що останній підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Право на звернення в суд не є абсолютним і на цьому неодноразово зауважував Європейський суд з прав людини, оскільки певна визначена процедура звернення за захистом свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права повинна бути передбачена нормами національного законодавства. І за таких обставин кожна особа, звертаючись до суду із позовом, повинна його (цього порядку) дотримуватися (рішення «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року).

Проте, у порушення п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України позовна заява ОСОБА_1 не містить зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Загальним правилом ст. 289 КУпАП також передбачено, що скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Враховуючи наведені вище приписи ч.2 ст.286 КАС України, позовна заява мала бути подана протягом десяти днів з дня ухвалення оскаржуваного рішення - тобто до 06.01.2025 року. Між тим даний позов позивачем подано до суду лише 18.09.2025 року, тобто позов поданий з пропуском строку звернення.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач заявив клопотання про поновлення пропущеного строку на звернення до адміністративного суду. Дане клопотання обґрунтовано доводами про те, що в кінці серпня чи на початку вересня 2025 року керівник підприємства ТОВ «ЛОГЕКС», на якому працює позивач, повідомив його, що отримав постанову державного виконавця про звернення стягнення на його заробітну плату у зв`язку з виконанням постанови ІНФОРМАЦІЯ_3 , саме так позивачу стало відомо про наявність оскаржуваної постанови.

Зважаючи на приведені доводи позивача, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

У постанові Верховного Суду в справі № 500/1912/22 від 29.09.2022 зазначено, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам:

1) це обставина або кілька обставин, що безпосередньо унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк;

2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася зі позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Оцінюючи доводи, покладені в обґрунтування заявленого клопотання про поновлення строку звернення до суду, на предмет їх відповідності цим критеріям, суд вважає необхідним зупинитись на наступному.

З клопотання позивача вбачається, що йому стало відомо про існування оскаржуваної постанови лише після отримання постанови про стягнення на доходи Ямпільського ВДВС за місцем роботи. Разом з тим, позивач не надав суду доказів, що можуть підтвердити вказані доводи. Більш того, позивач не вказав дату отримання ним безпосередньо самої оскаржуваної ним постанови №5746 від 27.12.2024р., копію якої, між іншим, він долучив до позову, та не надав відповідних доказів.

Таким чином, вказані позивачем причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом залишилися недоведеними, а відповідне клопотання не можна визнати обґрунтованим.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За приписами статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, наявність вказаних недоліків, за переконанням суду, перешкоджає вирішенню питання про відкриття провадження, та тягне за собою правові наслідки, передбачені ст. 169 КАС України, а відтак вказаний адміністративний позов необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків шляхом зазначення наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви та надання доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду та, у разі необхідності, зазначення інших підстав для поновлення строку та відповідних доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 123, 159, 160, 161, 169, 241-243, 286, 289 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови №5746 від 27.12.2024р. про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, заява буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області А.Р.Курбанова