Справа № 320/46782/24
Суддя: Беспалов Олександр Олександрович
Дата ухвалення: 2025-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Беспалова О. О.
суддів: Кобаля М. І., Парінова А. Б.
за участю секретаря: Волошка О. Л.

представника позивача Жука Р. С., представника відповідача Малої Л. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2025 року (місце ухвалення: місто Київ, час ухвалення: не зазначений, дата складання повного тексту 28.02.2025 року) у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕНТ КЕПІТАЛ» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕНТ КЕПІТАЛ» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, в якому просило суд:

- визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві від 19.06.2024 № , у частині, в якій таке залишено без змін рішенням Державної податкової служби України від 30.08.2024 № 26511/6/99-00-06-01-04-06;

- визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві від 19.06.2024 № , у частині, в якій таке залишено без змін рішенням Державної податкової служби України від 30.08.2024 № 26511/6/99-00-06-01-04-06;

- визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві від 05.09.2024 № ;

- визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві від 05.09.2024 № .

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2025 року позов задоволено у повному обсязі.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції з огляду на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позову відмовити.

Свої вимоги апелянт мотивує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті.

До Шостого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу не надходив.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, пояснення осіб, що з`явились, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів встановила таке.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, Головним управлінням ДПС у м. Києві проведено документальну позапланову виїзну перевірку товариства з обмеженою відповідальністю ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕНТ КЕПІТАЛ з питань законності декларування від`ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. грн. за лютий 2024 року, яке визначене з урахуванням від`ємного значення з податку на додану вартість, задекларованого у попередньому звітному періоді за травень 2020 року, червень 2020 року, липень 2020 року, серпень 2020 року, вересень 2020 року, жовтень 2020 року, жовтень 2021 року, листопад 2021 року, грудень 2021 року, січень 2022 року, лютий 2022 року, березень 2022 року, травень 2022 року, червень 2022 року, грудень 2022 року, червень 2023 року, липень 2023 року, вересень 2023 року, листопад 2023 року, грудень 2023 року, січень 2024 року.

За результатами перевірки складено акт від 17.05.2024 № 48352/5/26-15-07-01-02-20/43473383 (надалі акт перевірки).

Проведеною перевіркою встановлено допущення позивачем порушень податкового законодавства, а саме:

- пп. 197.1.14 п. 197.1 ст. 197, абзацу б п. 198.5 ст. 198 розділу ПК України, із змінами та доповненнями, пп. 5 п. 4 розділу V Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 № 21 зі змінами та доповненнями, в результаті чого:

завищено від`ємне значення різницю між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 19 декларації) та відповідно суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21 декларації) (що переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду) за лютий 2024 року на загальну суму 12 639 571 гривень;

занижено податок на додану вартість в періоді, що перевірявся, на загальну суму 10 202 080 грн., в тому числі грудень 2020 на суму ПДВ 208 340 грн., березень 2021 на суму 719 883 грн., квітень 2021 на суму ПДВ 1 646 933 грн., травень 2021 на суму ПДВ 626 631 грн., червень 2021 на суму ПДВ 718 088 грн., липень 2021 на суму ПДВ 1 810 040 грн., серпень 2021 на суму ПДВ 1 173 760 грн., вересень 2021 на суму ПДВ 1 649 983 грн., жовтень 2021 на суму ПДВ 1 343 142 грн., листопад 2021 на суму ПДВ 305 280 гривень.

- п.187.1, ст.187, п.188.1 ст.188, п.201.1, п.201.4, п.201.7, п.201.10 ПК України зі змінами та доповненнями, а саме: ТОВ ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕНТ КЕПІТАЛ не склало та не зареєструвало податкові накладні на суму ПДВ 591 467 559,2 грн. в тому числі за листопад 2020 року - 20 906 222,52 грн., грудень 2020 року 19 218 672,17 грн., січень 2021 року- 9 097 499,04 грн., лютий 2021 року - 10 010 548,6 грн., березень 2021 року - 27 485 266,4 грн., квітень 2021 року 68 499 991,14 грн., травень 2021 року- 26 105 270,07 грн., червень 2021 року 35 114 010,67 грн., липень 2021 року 42 401 671,63 грн., серпень 2021 року- 21 711 319,02 грн., вересень 2021 року 33 859 569, 15 грн., жовтень 2021 року 23 610 663,8 грн., листопад 2021 року 75 041 089,74 грн., грудень 2021 року 33 415 594,78 грн., січень 2022 року -14 071 937,59 грн., лютий 2022 року 10 753 053,83 грн., березень 2022 року - 982 391,68 грн., квітень 2022 року - 522 980,43 грн., травень 2022 року 1 352 557,4 грн., червень 2022 року - 746 873,19 грн., липень 2022 року 1 478 197,3 грн., серпень 2022 року 1 914 138,46 грн., вересень 2022 року 1 246 726,88 грн., жовтень 2022 року 1 127 265,26 грн., листопад 2022 року - 921 221,02 грн, грудень 2022 року 1 818 589,97 грн., січень 2023 року 445 310,95 грн., лютий 2023 року 1 488 955,05 грн., березень 2023 року 2 834 230,32 грн., квітень 2023 року 7 873 937,91 грн., травень 2023 року 5 869 423,52 грн., червень 2023 року - 10 590 680,07 грн., липень 2023 року 8 272 340,97 грн., серпень 2023 року 3 996 207,54 грн., вересень 2023 року 18 175 715,8 грн., жовтень 2023 року 6 973 442,41 грн., листопад 2023 року 10 037 247,55 грн., грудень 2023 року 12 231 872,06 грн., січень 2024 року 12 663 871,82 грн, лютий 2024 року 6 601 001,45 гривень.

ТОВ ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕНТ КЕПІТАЛ подано до Головного управління ДПС у м. Києві заперечення на акт перевірки листом від 30.05.2024 року № 30/05/2024 (вх. ГУ ДПС у м. Києві від 30.05.2024 № 52233/6).

Головним управлінням ДПС у м. Києві, листом Про розгляд заперечення від 13.06.2024 № 11170/1/26-15-07-01-02-03, висновки акта змінено, викладено у відповідній редакції та вказано про встановлені порушення товариством:

- пп. 197.1.14 п. 197.1 ст. 197, абзацу б п. 198.5 ст. 198 розділу V ПК України із змінами та доповненнями, пп. 5 п. 4 розділу V Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 № 21 зі змінами та доповненнями, в результаті чого

завищено від`ємне значення різницю між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 19 декларації) та відповідно суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21 декларації) (що переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду) за лютий 2024 року на загальну суму 12 639 571 гривень,

та занижено податок на додану вартість в періоді, що перевірявся, на загальну суму 10 202 080 грн., в тому числі грудень 2020 на суму ПДВ 208 340 грн., березень 2021 на суму 719 883 грн., квітень 2021 на суму ПДВ 1 646 933 грн., травень 2021 на суму ПДВ 626 631 грн., червень 2021 на суму ПДВ 718 088 грн., липень 2021 на суму ПДВ 1 810 040 грн., серпень 2021 на суму ПДВ 1 173 760 грн., вересень 2021 на суму ПДВ 1 649 983 грн., жовтень 2021 на суму ПДВ 1 343 142 грн., листопад 2021 на суму ПДВ 305 280 гривень.

- п.187.1, ст.187, абзацу б п. 198.5 ст. 198 п.201.1, п.201.4, п.201.7, п.201.10 ПК України від 02.12.2010 № 2755-VI зі змінами та доповненнями, а саме: ТОВ ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕНТ КЕПІТАЛ не склало та не зареєструвало податкові накладні на операції з постачання товарів, послуг, що звільнені від оподаткування податку на додану вартість та операцій, що оподатковуються за основною ставкою на суму 657 624 097,2 грн., в тому числі за листопад 2020 року - 20 906 222,52 грн., грудень 2020 року 20 232 672,13 грн., січень 2021 року 9 097 499,04 грн., лютий 2021 року 10 010 548,6 грн., березень 2021 року - 28 448 157,60 грн., квітень 2021 року 73 044 261,88 грн., травень 2021 року- 28 611 792,79 грн., червень 2021 року 37 173 089,17 грн., липень 2021 року - 48 265 998,93 грн., серпень 2021 року 25 155 987,02 грн., вересень 2021 року- 33 757 715,17 грн., жовтень 2021 року 28 898 265,59 грн., листопад 2021 року - 83 339 963,30 грн., грудень 2021 року 38 633 832,23 грн., січень 2022 року - 16 692 863,67 грн., лютий 2022 року 17 235 716,49 грн., березень 2022 року 1 250 402,88 грн., квітень 2022 року 522 980,43 грн., травень 2022 року 1 352 557,4 грн., червень 2022 року - 746 873,19 грн., липень 2022 року 1 478 197,3 грн., серпень 2022 року 1 914 138,46 грн., вересень 2022 року - 604 141,96 грн., жовтень 2022 року - 1 127 265,26 грн., листопад 2022 року - 921 221,02 грн., грудень 2022 року - 2 890 444,37 грн., січень 2023 року - 445 310,95 грн., лютий 2023 року - 3 118 833,09 грн., березень 2023 року 4 466 940,56 грн., квітень 2023 року - 11 254 611,99 грн., травень 2023 року - 10 733 618,24 грн., червень 2023 року - 11 100 719,15 грн., липень 2023 року 9 487 080,25 грн., серпень 2023 року 4 825 851,11 грн., вересень 2023 року - 20 209 087,84 грн., жовтень 2023 року 7 560 388,09 грн., листопад 2023 року - 10 552 601,92 грн., грудень 2023 року - 12 275 532,22 грн., січень 2024 року - 12 663 871,82 грн., лютий 2024 року 6 616 841 61 гривень.

На підставі акту перевірки, ГУ ДПС у м. Києві 19.06.2024 прийнятті наступні податкові-повідомлення-рішення:

- № , яким за порушення пп. 197.1.14 п. 197.1 ст. 197, абзацу б п. 198.5 ст. 198 розділу ПК України із змінами та доповненнями, пп. 5 п. 4 розділу Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 № 21 зі змінами та доповненнями, зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість за лютий 2024 року на суму - 12 639 571 грн;

- № , яким за порушення пп. 197.1.14 п. 197.1 ст. 197, абзацу б п. 198.5 ст. 198 розділу ПК України із змінами та доповненнями, пп. 5 п. 4 розділу V Про затвердження форм та Порядку заповнення подання податкової звітності з податку на додану вартість затвердженого наказом Міністерства Фінансів України від 28.01.2016 №21 зі змінами та доповненнями, за період грудень 2020 року, квітень-листопад 2021 року збільшено суму грошового зобов`язання за платежем Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі - 12 752 600 грн, у тому числі за основним платежем - 10 202 080 грн, та за штрафними (фінансовими) санкціями 2 550 520 грн;

- № , яким за відсутність складення та/або реєстрації протягом граничного строку, передбаченого статтею 201 ПК України податкових накладних/розрахунків коригування на суму ПДВ 22 841 648,75 грн та операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість в розмірі 543 415 853,50 грн, за період 2020 рік, 2021 рік, 2022 рік, 2023, січень-лютий 2024 року, накладено штраф у розмірі - 5 781 753,93 грн за платежем Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг).

ТОВ ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕНТ КЕПІТАЛ подано скаргу №02/07/2024-1 від 02.07.2024 на податкові повідомлення-рішення, за результатом розгляду якої, рішенням ДПС України №26511/6/99-00-06-01-04-06 від 30.08.2024:

податкове повідомлення-рішення № від 19.06.2024 скасовано оскільки встановлені порушення за періоди, не були визначені предметом перевірки (вересень-жовтень 2018 року із встановленням завищення у серпні 2018 року) у відповідному наказі (в ППР встановлені порушення за період грудень 2020 року, березень-листопад 2021 року);

податкове повідомлення-рішення № від 19.06.2024 скасовано в частині застосування штрафних санкцій у загальній сумі 5 640 608,38 грн. оскільки встановлені порушення за періоди (вересень-жовтень 2018 року із встановленням завищення у серпні 2018 року), не були визначені предметом перевірки у відповідному наказі (в ППР встановлені порушення за період листопад-грудень 2020 року, січень-грудень 2021 року, січень-грудень-2022 року, січень-грудень 2024 року, січень 2024 року), а в іншій частині зазначене податкове повідомлення-рішення залишено без змін;

податкове повідомлення-рішення № від 19.06.2024 скасовано в частині висновків перевірки про заниження податкових зобов`язань по операціях з будівництва багатоповерхового готелю з вбудованими приміщеннями громадського призначення і підземним паркінгом в м. Яремче по вул. Свободи, 311, а також в частині висновків перевірки про заниження податкових зобов`язань у зв`язку з використанням в негосподарській діяльності придбаних рекламних послуг, а в іншій частині зазначене податкове повідомлення-рішення залишено без змін, а скаргу задоволено частково.

05.09.2024 ГУ ДПС у м. Києві на підставі акту перевірки від 17.05.2024 №48352/5/26-15-07-01-02-20/43473383, розгляду заперечень на акт перевірки та рішення ДПС України про розгляд скарги від 30.08.2024 №26511/6/99-00-06-01-04-06 були прийнятті наступні податкові-повідомлення-рішення:

- №, яким за порушення пп. 197.1.14 п. 197.1 ст. 197, абзацу б п. 198.5 ст. 198 розділу ПК України із змінами та доповненнями, пп. 5 п. 4 розділу Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 № 21 зі змінами та доповненнями, зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість за лютий 2024 року на суму 9 861 940 грн.

- №, яким за відсутність складення та/або реєстрації протягом граничного строку, передбаченого статтею 201 ПК України податкових накладних/розрахунків коригування на суму операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість в розмірі 6 597 041,41 грн. накладено штраф у розмірі - 141 145,55 грн за платежем Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг).

Не погоджуючись зі спірними податковими повідомленнями - рішеннями, позивач звернувся до суду за захистом порушених прав та інтересів.

Зокрема, Судом та проведеною перевіркою встановлено, що ТОВ ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕНТ КЕПІТАЛ укладено договір від 26.11.2020 № 26/11/20 з ТОВ ДЕВЕЛОПМЕНТ-СІТІ () на капітальне будівництво (далі -Договір).

Згідно з Договором ТОВ ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕНТ КЕПІТАЛ іменується як Замовник, а ТОВ ДЕВЕЛОПМЕНТ-СІТІ () як Підрядник.

Відповідно до умов вказаного договору, ТОВ ДЕВЕЛОПМЕНТ-СІТІ зобов`язувалось виконати комплекс будівельних робіт, пов`язаних з будівництвом нового Об`єкта - будівництво комплексу житлових будинків на вул. Метрологічній, 13, 13-А,15, 15-А у Голосіївському районі м. Києва, відповідно до проектно-кошторисної документації та умов цього Договору, за адресою: м.Київ, вул. Метрологічна, 13, 13-A,15, 15-A.

Склад та обсяги робіт, що доручаються до виконання Підряднику, визначені проектною документацією, яка є невід`ємною частиною Договору та передається Підряднику разом із Договором.

Крім того, ТОВ ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕН КЕПІТАЛ укладено договір від 31.12.2021 № 311221 з ТОВ МОЛОДІЖНА ІНІЦІАТИВА () на капітальне будівництво (далі - Договір).

Відповідно до умов вказаного договору, ТОВ МОЛОДІЖНА ІНІЦІАТИВА зобов`язувалось виконати комплекс будівельних робіт, пов`язаних з будівництвом нового Об`єкта - будівництво комплексу житлових будинків на вул. Метрологічній, 13, 13-А,15, 15-А у Голосіївському районі м. Києва, відповідно до проектно-кошторисної документації та умов цього Договору, за адресою: м. Київ, вул. Метрологічна, 13, 13-A,15, 15-A.

Склад та обсяги робіт, що доручаються до виконання Підряднику, визначені проектною документацією, яка є невід`ємною частиною Договору та передається Підряднику разом із Договором.

Згідно з Дозволом на виконання будівельних робіт від 27.10.2020 № ІУ58 надано право ТОВ ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕНТ КЕПІТАЛ () Замовнику, ТОВ ДЕВЕЛОПМЕНТ-СІТІ () генеральному підряднику на будівництво житлового комплексу та житлових будівель спеціального призначення на вул. Метрологічній, 13, 13-А, 15, 15-А у Голосіївському районі м. Києва.

Згідно з Дозволом на виконання будівельних робіт від 08.09.2021 № ГУ55 надано право ТОВ ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕНТ КЕПІТАЛ () Замовнику, ТОВ ДЕВЕЛОПМЕНТ-СІТІ () генеральному підряднику на будівництво багатоповерхового готелю з вбудованими приміщеннями громадського призначення і підземним паркінгом в м. Яремче по вул. Свободи, 311.

25 липня 2018 року ТОВ МОЛОДІЖНА ІНІЦІАТИВА отримано ліцензію №№43-Л на право здійснення господарської діяльності з будівництва об`єктів з середніми та значними наслідками (видана 08.08.2018 ДАБІ України, реєстраційний запис ).

Для будівництва житлового комплексу та житлових будівель спеціального призначення на вул. Метрологічній, 13, 13-А, 15, 15-А у Голосіївському районі м. Києва ТОВ ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕНТ КЕПІТАЛ залучає кошти інвесторів фізичних осіб шляхом укладання попередніх договорів купівлі-продажу квартир.

Відтак, за вказаними договорами ТОВ ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕНТ КЕПІТАЛ із підрядниками - є замовником будівництва будівель, яке здійснюється генеральним підрядником, а також виступає девелопером будівництва.

Як цілком доречно зауважено судом першої інстанції, спірним у даній справі є розрізнення виникнення підстав у платника податку для оподаткування ПДВ з операцій щодо постачання житла (об`єктів житлової нерухомості) та з операцій щодо постачання неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва/майбутнього об`єкта житлової нерухомості, зокрема щодо визначення першим постачанням неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва де позивач виступає замовником, обкладення такого податком на додану вартість виходячи із отриманих послуг з будівництва об`єкта житлового комплексу та житлових будівель спеціального призначення по вул. Метрологічній, 13, 13-А, 15, 15-А у Голосіївському районі міста Києва та із отриманих забезпечувальних платежів за укладеними попередніми договорами купівлі продажу із фізичними особами, звідси підстави настання податкового зобов`язання, отримавши послуги та такі платежі від фізичних осіб, скласти та зареєструвати у відповідні строки податкові накладні в ЄРПН.

Та, відповідно спірним є зобов`язання з відображення в Деклараціях з ПДВ у рядку 5 Декларацій операцій що не є об`єктом оподаткування, операції з постачання послуг за межами митної території України та послуг, місце постачання яких визначено за межами митної території України, та операції, які звільнені від оподаткування.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України від 02.12.2010 №2755-VI (далі ПК України, у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Щодо операцій першого постачання та які підлягають оподаткуванню суд зазначає наступе.

Відповідно до ст. 185 ПК України об`єктом оподаткування податком на додану вартість є, зокрема, операції платників податку з:

а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу у володіння та користування лізингоодержувачу/орендарю;

б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

Згідно з п. 187.1 ст. 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.

За операціями з виконання підрядних будівельних робіт суб`єкти підприємницької діяльності (підрядники та субпідрядники) можуть застосовувати касовий метод податкового обліку відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу.

За операціями з першого постачання житла (об`єктів житлової нерухомості), неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва/майбутнього об`єкта житлової нерухомості застосовується касовий метод податкового обліку відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу.

Пунктом 198.1 статті 198 ПК України передбачено, що до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з:

а) придбання або виготовлення товарів та послуг;

б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності);

в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України;

г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу;

ґ) ввезення товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Відповідно до пункту 198.2 статті 198 ПК України датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше:

дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг;

дата отримання платником податку товарів/послуг.

Для операцій із ввезення на митну територію України товарів датою віднесення сум податку до податкового кредиту є дата сплати податку за податковими зобов`язаннями згідно з пунктом 187.8 статті 187 цього Кодексу, а для операцій з постачання послуг нерезидентом на митній території України - дата складення платником податкової накладної за такими операціями, за умови реєстрації такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Датою віднесення сум до податкового кредиту замовника з договорів (контрактів), визначених довгостроковими відповідно до пункту 187.9 статті 187 цього Кодексу, є дата фактичного отримання замовником результатів робіт (оформлених актами виконаних робіт) за такими договорами (контрактами).

Для товарів/послуг, постачання (придбання) яких контролюється приладами обліку, факт постачання (придбання) таких товарів/послуг засвідчується даними обліку.

Згідно пункту 198.3 статті 198 ПК України податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з:

придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг;

придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи);

ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах провадження господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

Відповідно до пункту 198.5 статті 198 ПК України платник податку зобов`язаний нарахувати податкові зобов`язання виходячи з бази оподаткування, визначеної відповідно до пункту 189.1 статті 189 цього Кодексу, та скласти не пізніше останнього дня звітного (податкового) періоду і зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних в терміни, встановлені цим Кодексом для такої реєстрації, зведену податкову накладну за товарами/послугами, необоротними активами, придбаними/виготовленими з податком на додану вартість (для товарів/послуг, необоротних активів, придбаних або виготовлених до 1 липня 2015 року, - у разі якщо під час такого придбання або виготовлення суми податку були включені до складу податкового кредиту), у разі якщо такі товари/послуги, необоротні активи призначаються для їх використання або починають використовуватися:

г) в операціях, що не є господарською діяльністю платника податку (крім випадків, передбачених пунктом 189.9 статті 189 цього Кодексу).

Згідно пункту 198.6 статті 198 ПК України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до 189.1. п. 189.1 ст. 189 ПК України у разі здійснення операцій відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу база оподаткування за необоротними активами визначається виходячи з балансової (залишкової) вартості, що склалася станом на початок звітного (податкового) періоду, протягом якого здійснюються такі операції (у разі відсутності обліку необоротних активів - виходячи із звичайної ціни), а за товарами/послугами - виходячи з вартості їх придбання.

За приписами п. 198.5 "б" ст. 198 ПК України платник податку зобов`язаний нарахувати податкові зобов`язання виходячи з бази оподаткування, визначеної відповідно до пункту 189.1 статті 189 цього Кодексу, та скласти не пізніше останнього дня звітного (податкового) періоду і зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних в терміни, встановлені цим Кодексом для такої реєстрації, зведену податкову накладну за товарами/послугами, необоротними активами, придбаними/виготовленими з податком на додану вартість (для товарів/послуг, необоротних активів, придбаних або виготовлених до 1 липня 2015 року, - у разі якщо під час такого придбання або виготовлення суми податку були включені до складу податкового кредиту), у разі якщо такі товари/послуги, необоротні активи призначаються для їх використання або починають використовуватися в операціях, звільнених від оподаткування відповідно до статті 197, підрозділу 2 розділу XX цього Кодексу, міжнародних договорів (угод) (крім випадків проведення операцій, передбачених підпунктом 197.1.28 пункту 197.1 статті 197 цього Кодексу та операцій, передбачених пунктом 197.11 статті 197 цього Кодексу).

Пунктом 189.1. ст. 189 ПК України визначено, що у разі здійснення операцій відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу база оподаткування за необоротними активами визначається виходячи з балансової (залишкової) вартості, що склалася станом на початок звітного (податкового) періоду, протягом якого здійснюються такі операції (у разі відсутності обліку необоротних активів - виходячи із звичайної ціни), а за товарами/послугами - виходячи з вартості їх придбання.

Згідно пункту 200.1 статті 200 ПК України, сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Відповідно до пункту 200.4 статті 200 ПК України при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:

а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу;

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;

в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Згідно із абз. 1 п. 201.1, п. 201.2 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до п. 201.7 ст. 201 ПК України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Статтею 197 ПК України визначені операції, які звільняються від оподаткування.

Порядок оподаткування податком на додану вартість операцій з постачання житла визначений п.п. 197.1.14 п. 197.1 ст. 197 ПК України відповідно до якого звільняються від оподаткування податком на додану вартість операції з постачання житла (об`єктів житлового фонду), крім їх першого постачання, якщо інше не передбачено цим підпунктом.

Згідно з п.п. 197.1.14 п. 197.1 ст. 197 ПК України перше постачання житла (об`єкта житлового фонду) означає:

а) першу передачу готового новозбудованого житла (об`єкта житлового фонду) у власність покупця або постачання послуг (включаючи вартість придбаних за рахунок виконавця матеріалів) із спорудження такого житла за рахунок замовника.

У цьому підпункті перше постачання житла (об`єкта житлового фонду) відповідно означає першу передачу готового новозбудованого житла (об`єкта житлового фонду) у власність покупця або постачання послуг (включаючи вартість придбаних за рахунок виконавця матеріалів) зі спорудження такого житла за рахунок замовника;

б) перший продаж реконструйованого або капітально відремонтованого житла (об`єкта житлової нерухомості) покупцю, який є особою, іншою, ніж власник такого об`єкта на момент виведення його з експлуатації (використання) у зв`язку з такою реконструкцією або капітальним ремонтом, або постачання послуг (включаючи вартість придбаних за рахунок виконавця матеріалів) на таку реконструкцію чи капітальний ремонт за рахунок замовника.

У цьому підпункті перше постачання неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва/майбутнього об`єкта житлової нерухомості означає першу передачу спеціального майнового права на відповідний об`єкт покупцю за договором купівлі-продажу неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва/майбутнього об`єкта житлової нерухомості (перший продаж) від замовника будівництва/девелопера будівництва, за яким зареєстровано спеціальне майнове право на відповідний об`єкт.

Норми цього підпункту поширюються також на перший продаж дачних або садових будинків, а також будь-яких інших об`єктів власності, зареєстрованих згідно із законодавством як житло (житловий фонд).

За змістом статті 14 ПК України:

постачання товарів - це будь-яка передача права на розпорядження товарами як власник, у тому числі продаж, обмін чи дарування такого товару, а також постачання товарів за рішенням суду (п.п. 14.1.191);

постачання послуг - це будь-яка операція, що не є постачанням товарів, чи інша операція з передачі права на об`єкти права інтелектуальної власності та інші нематеріальні активи чи надання інших майнових прав стосовно таких об`єктів права інтелектуальної власності, а також надання послуг, що споживаються в процесі вчинення певної дії або провадження певної діяльності (п.п.14.1.185).

Отже, п.п. 197.1.14 п. 197.1 ст. 197 ПК України встановлено спеціальні положення щодо оподаткування податком на додану вартість операцій з постачання житла (об`єктів житлового фонду) та з операцій з постачання неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва/майбутнього об`єкта житлової нерухомості.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду викладеної у постановах від 28.04.2020 у справі № 814/4831/13-а, від 23.05.2022 у справі №810/3116/18, від 22.06.2022 у справі № 826/19396/16, від 21.07.2022 у справі №826/14391/16, майнові права на нерухомість окремо від об`єкта власності (нерухомості) не існують і переходять покупцю в момент державної реєстрації права власності на нерухомість, а тому такі права можуть бути окремим об`єктом оподаткування лише при першому постачанні новозбудованого житла.

У зазначених рішеннях Верховний Суд висновував, що операцією з першого постачання житла слід вважати операцію з передачі права власності (оформлення правовстановлюючих документів) до першого власника такого житла, незалежно від джерел фінансування будівництва: чи за рахунок власних коштів підприємства забудовника, чи за рахунок учасників фонду фінансування будівництва, чи за кошти держателів облігацій. Така операція з першого постачання житла підлягає оподаткуванню податком на додану вартість на загальних підставах.

Натомість, у випадку, коли після завершення будівництва правовстановлюючі документи на новозбудоване житло оформлюються на замовника, а пізніше згідно з договорами купівлі-продажу квартир з фізичними особами переоформлюються на таких фізичних осіб, операцією з першого постачання житла буде вважатись операція оформлення правовстановлюючих документів на замовника. Подальше переоформлення права власності на фізичних осіб у розумінні норм ПК України не буде вважатися операцією з першого постачання житла, а тому дана операція звільняється від оподаткування податком на додану вартість відповідно до статті 197 ПК України.

Зазначені правові висновки також сформовані у постанові Верховного Суду від 04 травня 2023 року у справі № 280/810/22, яка також враховується судом у даній справі.

Також, цілком обґрунтованими є посилання суду першої інстанції на наявну індивідуальну податкову консультацію від 04.09.2024 №4322/ІПК/99-00-21-02-02 ДПС України, де на питання поставлені позивачем щодо оподаткування податком на додану вартість операції першого постачання неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва, а також оподаткування ПДВ і оподаткуванням податком на прибуток приватних підприємств.

Зокрема в індивідуальній податковій консультації ДПС України зазначено, що відповідно до пунктів 5.1 - 5.3 статті 5 розділу І ПК України поняття, правила та положення, установлені ПК України та законами з питань митної справи, застосовуються виключно для регулювання відносин, передбачених статтею 1 розділу І ПК України. У разі якщо поняття, терміни, правила та положення інших актів суперечать поняттям, термінам, правилам та положенням ПК України, для регулювання відносин оподаткування застосовуються поняття, терміни, правила та положення ПК України. Інші терміни, що застосовуються у ПК України і не визначаються ним, використовуються у значенні, встановленому іншими законами.

Особливості цивільного обороту об`єктів незавершеного будівництва і майбутніх об`єктів нерухомості визначає Закон України від 15 серпня 2022 року № 2518-ІХ Про гарантування речових прав на об`єкти нерухомого майна, які будуть споруджені в майбутньому (далі - Закон № 2518).

Під терміном власник спеціального майнового права на майбутній об`єкт нерухомості розуміється фізична або юридична особа, за якою в установленому законом порядку зареєстровано спеціальне майнове право на майбутній об`єкт нерухомості (підпункт 1 частини першої статті 1 Закону № 2518).

Під терміном девелопер будівництва розуміється юридична особа, яка на підставі договору, укладеного із замовником будівництва, забезпечує організацію та/або фінансування (інвестування) будівництва об`єкта відповідно до законодавства (у тому числі шляхом залучення коштів інших фізичних та юридичних осіб), а також за якою у випадках, передбачених договором із замовником будівництва, здійснюється первинна державна реєстрація спеціального майнового права на майбутні об`єкти нерухомості та яка отримує право першого відчуження, передачі у довірчу власність як спосіб забезпечення виконання зобов`язань та вчинення інших правочинів щодо таких об`єктів (підпункт 5 частини першої статті 1 Закону № 2518).

Під терміном майбутній об`єкт нерухомості розуміється передбачена проектною документацією на будівництво складова частина подільного об`єкта незавершеного будівництва, яка після прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта стане самостійним об`єктом нерухомого майна (квартира, гаражний бокс, інше житлове або нежитлове приміщення, машиномісце тощо) (підпункт 6 частини першої статті 1 Закону № 2518).

Під терміном спеціальне майнове право на об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості розуміється різновид майнового права на об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості, яке полягає у:

володінні і розпорядженні таким об`єктом за своєю волею, незалежно від волі інших осіб, якщо інше не визначено законом, та виникає після отримання права на виконання будівельних робіт, але не раніше державної реєстрації такого права, і припиняється після прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта та державної реєстрації права власності на відповідний об`єкт нерухомого майна;

праві особи, за якою зареєстровано таке право, вимагати закінчення будівництва об`єкта (у тому числі об`єкта, складовою частиною якого є майбутній об`єкт нерухомості) та прийняття його в експлуатацію, що має наслідком набуття такою особою права власності на об`єкт нерухомого майна, який відповідає зазначеним у договорі технічним характеристикам відповідного об`єкта (підпункт 10 частини першої статті 1 Закону № 2518).

Відповідно до частини другої статті 10 Закону № 2518 право першого відчуження об`єкта незавершеного будівництва або майбутнього об`єкта нерухомості виникає з моменту:

1) державної реєстрації за замовником будівництва права власності/спеціального майнового права на неподільний об`єкт незавершеного будівництва у разі відчуження неподільного об`єкта незавершеного будівництва або його частки (крім майбутніх об`єктів нерухомості);

2) державної реєстрації за замовником будівництва спеціального майнового права на подільний об`єкт незавершеного будівництва (крім випадку, визначеного частиною четвертою статті 21 Закону № 2518) та державної реєстрації за замовником будівництва / девелопером будівництва спеціального майнового права на всі майбутні об`єкти нерухомості в ньому у разі відчуження майбутнього об`єкта нерухомості (крім випадку, визначеного пунктом 3 частини другої статті 10 Закону № 2518). Державна реєстрація спеціального майнового права на всі майбутні об`єкти нерухомості здійснюється за замовником будівництва та девелопером будівництва відповідно до розподілу між ними майбутніх об`єктів нерухомості, визначеного договором щодо організації та фінансування будівництва об`єкта;

3) державної реєстрації за замовником будівництва спеціального майнового права на подільний об`єкт незавершеного будівництва, всі майбутні об`єкти нерухомості в ньому, а в разі відчуження майбутніх об`єктів нерухомості через фонд фінансування будівництва з моменту державної реєстрації за управителем фонду фінансування будівництва права довірчої власності на отримані в управління майбутні об`єкти нерухомості.

Пунктом 44.1 статті 44 глави 1 розділу І ПК України встановлено, що для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством. Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим пункту 44.1 статті 44 глави І розділу ІІ ПК України.

Об`єкти житлової нерухомості це будівлі, зареєстровані згідно із законодавством як об`єкти житлової нерухомості, дачні та садові будинки (підпункт 14.1.129 пункту 14.1 статті 14 розділу І ПКУ).

Правові основи оподаткування ПДВ встановлено розділом та підрозділом 2 розділу ХХ ПК України.

Згідно з підпунктами а і б пункту 185.1 статті 185 розділу ПК України об`єктом оподаткування ПДВ є операції платників податку з постачання товарів/послуг, місце постачання яких відповідно до статті 186 розділу ПК України розташоване на митній території України.

Особливості оподаткування ПДВ операцій з постачання житла (об`єктів житлової нерухомості) та операцій з постачання неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва / майбутнього об`єкта житлової нерухомості визначено у підпункті 197.1.14 пункту 197.1 статті 197 розділу ПК України.

Враховуючи зазначену судом вище норму підпункті 197.1.14 пункту 197.1 статті 197 розділу ПК України, ДПС України застосовуючи останню, зазначає в індивідуальній податковій консультації що перше постачання неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва майбутнього об`єкта житлової нерухомості означає першу передачу спеціального майнового права на відповідний об`єкт покупцю за договором купівлі-продажу неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва / майбутнього об`єкта житлової нерухомості (перший продаж) від замовника будівництва / девелопера будівництва, за яким зареєстровано спеціальне майнове право на відповідний об`єкт.

Відповідно, щодо оподаткування ПДВ операцій з постачання неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва / майбутнього об`єкта житлової нерухомості, ДПС України зазначає, що для цілей оподаткування ПДВ безпосередньо первинна державна реєстрація спеціального майнового права на майбутній об`єкт житлової нерухомості за девелопером будівництва не буде розглядатися як окрема операція і, відповідно, не буде вважатися операцією з першого постачання майбутнього об`єкта житлової нерухомості. Водночас, операцією з першого постачання майбутнього об`єкта житлової нерухомості, яка підлягатиме оподаткуванню ПДВ, буде вважатися операція девелопера будівництва (платника ПДВ), за яким зареєстровано спеціальне майнове право на майбутній об`єкт житлової нерухомості, з першої передачі такого права покупцю за договором купівлі-продажу майбутнього об`єкта житлової нерухомості (перший продаж). За такою операцією девелопер будівництва (платник ПДВ) зобов`язаний буде визначити податкові зобов`язання з ПДВ, скласти податкову накладну і зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлені ПК України терміни.

Щодо оподаткування податком на прибуток підприємств, ДПС України зазначає, що платники податку на прибуток підприємств, що здійснюють операції з першого продажу неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва/майбутнього об`єкта житлової нерухомості, поряд з нормами, встановленими ПК України, мають право визначати податкове зобов`язання з податку на прибуток підприємств з урахуванням особливостей, визначених пунктом 141.12 статті 141 розділу ІІІ ПК України.

Відповідно до підпункту 141.12.1 пункту 141.12 статті 141 розділу ІІІ ПК України фінансовий результат до оподаткування зменшується на суму доходу (виручки), що була врахована замовником будівництва, девелопером будівництва, у фінансовому результаті до оподаткування в поточному податковому (звітному) періоді за операцією із першого продажу (передачі покупцю) неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва / майбутнього об`єкта житлової нерухомості.

При цьому, фінансовий результат до оподаткування збільшується на суму нарахованих у бухгалтерському обліку витрат, що формують собівартість неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва / майбутнього об`єкта житлової нерухомості, яка була врахована замовником будівництва, девелопером будівництва, у фінансовому результаті до оподаткування за операцією із першого продажу (передачі покупцю) неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва / майбутнього об`єкта житлової нерухомості (підпункт 141.12.2 пункту 141.12 статті 141 розділу ІІІ ПК України).

Згідно з підпунктом 141.12.3 пункту 141.12 статті 141 розділу ІІІ ПК України фінансовий результат до оподаткування збільшується на суму доходу (виручки) від операцій із першого продажу (передачі покупцю) неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва/майбутнього об`єкта житлової нерухомості, яка у попередніх податкових (звітних) періодах зменшила фінансовий результат до оподаткування замовника будівництва, девелопера будівництва, у тому податковому (звітному) періоді, у якому відбувається прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом відповідного об`єкта житлової нерухомості.

Фінансовий результат до оподаткування зменшується на суму нарахованих у бухгалтерському обліку витрат, що формують собівартість неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва / майбутнього об`єкта житлової нерухомості, яка у попередніх податкових (звітних) періодах збільшила фінансовий результат до оподаткування замовника будівництва, девелопера будівництва, у тому податковому (звітному) періоді, у якому відбувається прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом відповідного об`єкта 7 житлової нерухомості (підпункт 141.12.4 пункту 141.12 статті 141 розділу III ПК України).

Відповідно до пунктів 52.2, 52.3 статті 52 ПК України індивідуальна податкова консультація має індивідуальний характер і може використовуватися виключно платником податків, якому надано таку консультацію. Індивідуальна податкова консультація, реєстраційний номер в єдиному реєстрі індивідуальних податкових консультацій, опис питань, що порушуються платником податків, з урахуванням фактичних обставин, зазначених у зверненні платника податків, обґрунтування застосування норм законодавства та висновок з питань практичного використання таких норм законодавства.

Вказаними положеннями чинного податкового законодавства встановлено вимоги до індивідуальної податкової консультації, яку надає контролюючий орган за відповідним зверненням заявника - платника податків, яку останній вправі використати в межах отриманої консультації та щодо виключно означених консультацією проблемних питань. Так, податкова консультація обов`язково повинна містити опис питань, що порушуються платником податків, з урахуванням фактичних обставин, вказаних у зверненні платника, обґрунтування застосування норм законодавства та висновок з питань практичного використання окремих норм податкового законодавства.

У справі, що розглядається, індивідуальна податкова консультація від 04.09.2024 №4322/ІПК/99-00-21-02-02 відповідає встановленим чинним податковим законодавством вимогам, в ній викладено опис питань, що порушуються платником податків щодо відповідних правовідносин, та відповіді ДПС України з обґрунтуванням застосування норм законодавства та висновок з питань практичного використання таких норм законодавства, що підлягає врахуванню судом у даній справі.

Слід зауважити, що податковий орган як у суді першої інстанції так і при апеляційному оскарженні не спростовується надана позивачу індивідуальна податкова консультація.

Щодо забезпечувальних платежів отриманих товариством від фізичних осіб за укладеними із ними попередніми договорами слід зазначити наступне.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції ТОВ ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕНТ КЕПІТАЛ отримано гарантійні платежі за попередніми договорами купівлі продажу нерухомого майна в сумі 543 415 853,46 грн.: листопад 2020 року - 20 906 222,52 грн., грудень 2020 року 18 965 172,18 грн., січень 2021 року - 9 097 499,04 грн., лютий 2021 року - 10 010 548,6 грн., березень 2021 року-24 848 743,6 грн., квітень 2021 року - 64 809 595,23 грн., травень 2021 року - 25 478 639,39 грн., червень 2021 року - 33 582 650,92 грн., липень 2021 року - 39 215 798,93 грн., серпень 2021 року - 19 287 187,02 грн., вересень 2021 року - 25 507 798,52 грн., жовтень 2021 року - 18 754 814,89 грн., листопад 2021 року - 71 344 657,6 грн., грудень 2021 року - 28 831 019,93 грн., січень 2022 року - 13 416 706,07 грн., лютий 2022 року 7 918 534,59 грн., березень 2022 року - 915 388,88 грн., квітень 2022 року- 522 980,43 грн., травень 2022 року - 1352 557,4 грн., червень 2022 року - 746 873,19 грн., липень 2022 року 1 478 197,3 грн., серпень 2022 року 1 914 138,46 грн., вересень 2022 року - 604 141,96 грн., жовтень 2022 року - 1 127 265,26 грн., листопад 2022 року - 921 221,02 грн., грудень 2022 року 1 550 626,37 грн., січень 2023 року - 445 310,95 грн., лютий 2023 року - 1 081 485,54 грн., березень 2023 року 2 426 052,76 грн., квітень 2023 року 7 028 769,39 грн., травень 2023 року 4 653 374,84 грн., червень 2023 року 8 784 800,70 грн., липень 2023 року - 7 968 656,15 грн., серпень 2023 року - 3 769 940,06 грн., вересень 2023 року - 17 667 372,79 грн., жовтень 2023 року - 6 822 684,94грн., листопад 2023 року 8 176 555,82 грн., грудень 2023 року - 12 220 957,02 грн., січень 2024 року - 12 663 871,82 грн., лютий 2024 року - 6597 041,41 гривень.

До перевірки були надані аналізи рахунків 484, 4841, 4842 за період листопад 2020 лютий 2024 років.

Вказані платежі розцінено податковим органом як авансові платежі за договорами купівлі продажі.

З цього приводу суд зазначає наступне.

Згідно положень пп. 14.1.191 п. 14.1 ст. 14 ПК України постачанням товарів також вважаються:

а) фактична передача матеріальних активів іншій особі на підставі договору про фінансовий лізинг (повернення матеріальних активів згідно з договором про фінансовий лізинг) чи іншої домовленості, відповідно до якої оплата відстрочена, але право власності на матеріальні активи передається не пізніше дати здійснення останнього платежу.

Відповідно до п. 187.1 ст. 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше

- дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника;

- дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання кордону України, а для послуг дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Згідно внесені законодавством змін до п. 187.9 статті 187 ПК України Законом України від 20.09.2022 № 2600-ІХ від 20.09.2022 які набули чинності з 10.10.2022, абзац перший цього пункту викладено в такій редакції:

Датою виникнення податкових зобов`язань виконавця довгострокових договорів (контрактів), крім договорів (контрактів) на будівництво житла (об`єктів житлової нерухомості), договорів купівлі-продажу неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва/майбутнього об`єкта житлової нерухомості, щодо яких відбувається перше їх постачання, є дата фактичної передачі виконавцем результатів робіт за такими договорами (контрактами).

Відповідно до ст.635 ЦКУ попереднім є договір, сторони якого зобов`язуються протягом певного строку (у певний термін) укласти договір в майбутньому (основний договір) на умовах, встановлених попереднім договором.

Згідно ст. 182 ГК України за попереднім договором суб`єкт господарювання зобов`язується у певний строк, але не пізніше одного року з моменту укладення попереднього договору, укласти основний господарський договір на умовах, передбачених попереднім договором.

Згідно зі статтею 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

Договором або законом можуть буди встановлені інші види забезпечення виконання зобов`язання.

Згідно з нормами чинного законодавства платники податку зобов`язані самостійно декларувати свої податкові зобов`язання та визначати сутність і відповідність здійснюваних ними операцій тим, які перераховані ПК України.

При цьому пунктом 44.1 статті 44 ПК України визначено, що для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення як їх передбачено законодавством.

Згідно з пунктом 2 статті 3 Закону України від 16 липня 1999 року № 996-ХІV Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні (далі - Закон № 996) фінансова, податкова, статистична та інші види звітності, що використовують грошовий вимірник, ґрунтуються на даних бухгалтерського обліку.

Тому платники податків при визначенні порядку оподаткування здійснюваних ними операцій повинні керуватися одним із основних принципів бухгалтерського обліку - превалювання сутності над формою, згідно з яким операції обліковуються відповідно до їх сутності, а не лише виходячи з їх юридичної форми (стаття 4 Закону № 996).

Правові основи оподаткування ПДВ встановлено розділом та підрозділом 2 розділу ХХ ПК України.

Відповідно до абзацу 3 пункту 188.1 статті 188 ПК України до складу договірної (контрактної) вартості включаються будь-які суми коштів, вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо покупцем або через будь-яку третю особу у зв`язку з компенсацією вартості товарів/послуг.

До складу договірної (контрактної) вартості не включаються суми неустойки (штрафів та/або пені), три проценти річних від простроченої суми та інфляційні витрати, відшкодування шкоди, у тому числі відшкодування упущеної вигоди за рішеннями міжнародних комерційних та інвестиційних арбітражів або іноземних судів, що отримані платником податку внаслідок невиконання або неналежного виконання договірних зобов`язань.

Таким чином, якщо умовами договору передбачено, що забезпечувальний платіж виконує виключно функцію засобу забезпечення зобов`язань, то ця сума забезпечувального платежу не збільшує базу оподаткування ПДВ у орендодавця у ТОВ ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕНТ КЕПІТАЛ. Податкові зобов`язання ТОВ ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕНТ КЕПІТАЛ та податковий кредит при отриманні/перерахуванні такого забезпечувального платежу не визначаються.

Як встановлено судом першої інстанції та не заперечується апелянтом протягом 2020 - 2024 років ТОВ ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕНТ КЕПІТАЛ досить активно займається підприємницькою діяльністю, придбаває рухоме та нерухоме майно, займається організацією будівництва житлових та нежитлових будівель, укладає з фізичними та юридичними особами попередні договори купівлі продажу нерухомого майна відносно квартир та нежитлових приміщень, які перебувають на етапі будівництва

На етапі будівництва нових об`єктів нерухомості між ТОВ ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕНТ КЕПІТАЛ та потенційними покупцями укладаються лише попередні договори купівлі- продажу нерухомого майна, які відповідно до законодавства та своєї правової сутності вказують лише виявлення бажання обох сторін до укладення в майбутньому основного договору купівлі продажу шляхом встановлення відповідних умов майбутнього договору та фіксації умов основного договору.

Відповідно до змісту пп.3.2 усіх попередніх договорів сторони дійшли згоди, що передбачений цим Договором авансовий платіж сплачується з метою забезпечення виконання Покупцем своїх зобов`язань, передбачених цим Договором, та не є авансом (попередньою оплатою) чи поворотною фінансовою допомогою.

Відповідно до пп.3.4.2 попередніх договорів Сторони дійшли згоди, що передбачений у цьому Договорі авансовий платіж є іншим видом забезпечення виконання зобов`язання згідно ст. 546 ЦК України та не є неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

Відтак, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що кошти, які надходили на рахунок товариства від потенційних покупців нерухомого майна на підставі укладених попередніх договорів не є авансовими платежами за договором купівлі-продажу нерухомого майна, оскільки такий договір між сторонами не укладався. Більш того, на момент укладення попередніх договорів був відсутній об`єкт нерухомого майна, відносно якого укладено попередній договір.

Як цілком доречно зауважено судом першої інстанції, укладення між ТОВ ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕНТ КЕПІТАЛ та покупцем основного договору купівлі - продажу нерухомого майна можливе лише після завершення будівництва та здачу в експлуатацію об`єкта нерухомості (будинку, квартири, апартаментів, комерційної нерухомості). При цьому, саме укладення між сторонами основного договору купівлі-продажу нерухомого майна і буде вважатися моментом постачанням товару (передачею об`єкта нерухомості між продавця до покупця).

Дійсно, за замістом пункту 3.4.1 попередніх договорів, Сторони погоджуються, що з метою уникнення подвійного перерахування коштів та сплати додаткових комісій, авансовий платіж при підписанні Основного договору Продавцем не повертається, а зараховується в загальну вартість Об`єкта нерухомості згідно Основного договору. При цьому, зобов`язання Продавця щодо повернення авансового платежу при підписанні Основного договору та зобов`язання Покупця щодо оплати вартості Об`єкта нерухомості, в частині розміру перерахованого Продавцю авансового платежу при підписанні Основного договору припиняються зарахуванням зустрічних однорідних вимог відповідно до положень ст. 601 Цивільного кодексу України.

Зобов`язання Продавця щодо повернення забезпечувального платежу, яке виникає на підставі попереднього договору купівлі продажу, та зобов`язання покупця щодо оплати придбаного нерухомого майна, яке буде передбачене в основному договорі по своїй суті є різними, та щодо яких буде проведено сторонами зарахування зустрічних вимог згідно вимог чинного законодавства.

Виходячи із укладених позивачем та покупцями попередніх договорів отримання платежів як забезпечення виконання умов попередніх договорів купівлі продажу не є об`єктом обкладання ПДВ відповідно до п.185.1 ПК України, а стануть такими лише в момент укладання основного договору купівлі продажу та проведення між сторонами зарахування зустрічних однорідних вимог, що узгоджується із правовими висновками викладеними Верховним Судом у постанові від 28.04.2020 у справі №814/4831/13-а.

Відтак, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність у товариства підстав для оподаткування податком на додану вартість послуг підрядників по будівництву спірного об`єкту вул. Метрологічній, 13, 13-А, 15, 15-А у Голосіївському районі м.Києва та по отриманим забезпечувальним платежам від фізичних осіб згідно попередніх договорів купівлі продажу, відповідного податкового обов`язку щодо декларування та сплати податків, складення та реєстрацію в ЄРПН податкових накладних, оскільки податкового зобов`язання щодо першого постачання неподільного житлового об`єкта у позивача як замовника/девелопера не виникло, спеціальні майнові права замовник/девелопер не отримав, основних договорів із фізичними особами не укладав та відповідно авансових платежів не отримував за основними договорами.

Враховуючи показники зазначені позивачем в податковій декларації з ПДВ за лютий 2024 року та твердження відповідача щодо порушення позивачем пп. 5 п. 4 розділу V Порядку заповнення і подання декларації з ПДВ, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21, а саме невірно перенесено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного податкового періоду в рядок 16 щодо від`ємного значення, що включається до складу податкового кредиту наступного поточного звітного (податкового) періоду січень-грудень 2021 року, січень-грудень 2022 року, січень-грудень 2023 року, січень та лютий 2024 року, суд зазначає слідуюче.

Пунктом 46.1 статті 46 ПК України встановлено, що податкова декларація, розрахунок, звіт (далі - податкова декларація) - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених цим Кодексом) контролюючим органам у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата грошового зобов`язання, у тому числі податкового зобов`язання або відображаються обсяги операції (операцій), доходів (прибутків), щодо яких податковим та митним законодавством передбачено звільнення платника податку від обов`язку нарахування і сплати податку і збору, чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку, а також суми нарахованого єдиного внеску.

За п. 48.1 ст. 48 ПК України податкова декларація складається за формою, затвердженою в порядку, визначеному положеннями пункту 46.5 статті 46 цього Кодексу та чинному на час її подання.

Форма податкової декларації повинна містити необхідні обов`язкові реквізити і відповідати нормам та змісту відповідних податку та збору.

За ст. 49 ПК України податкова декларація подається за звітний період в установлені цим Кодексом строки контролюючому органу, в якому перебуває на обліку платник податків.

Платник податків зобов`язаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є. Цей абзац застосовується до всіх платників податків, в тому числі платників, які перебувають на спрощеній системі оподаткування обліку та звітності.

Згідно п.9 розділу ІІІ Порядку заповнення і подання декларації з ПДВ, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 декларація подається платником за звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог Кодексу.

Згідно пп. 49.18 ст. 49 ПК України податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює:

49.18.1. календарному місяцю (у тому числі в разі сплати місячних авансових внесків) - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця;

49.18.2. календарному кварталу або календарному півріччю (у тому числі в разі сплати квартальних або піврічних авансових внесків) - протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) кварталу (півріччя);

49.18.3. календарному року, крім випадків, передбачених підпунктом 49.18.4 цього пункту - протягом 60 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) року.

Згідно пп. 5 п. 4 розділу V Порядку заповнення і подання декларації з ПДВ, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 у рядку 16 відображається від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду та у рядок 16.1 переноситься значення рядка 21 декларації за попередній звітний (податковий) період.

Відповідно до п. 4 розділу II Порядку (рядки 10, 11 та 13 декларації) включаються обсяги придбання (виготовлення, будівництва, спорудження, створення) з податком на додану вартість (рядки 10.1, 10.2 та 10.3) або без податку на додану вартість (рядок 10.4) товарів/послуг, необоротних активів на митній території України, ввезених на митну територію України товарів, необоротних активів (рядки 11.1, 11.2, 11.3 та 11.4), отриманих на митній території України від нерезидента послуг (рядки 13.1 та 13.2).

При заповненні рядків 10.1, 10.2 та/або 10.3 обов`язковим є подання (Д1) (додаток 1), що заповнюється в розрізі контрагентів.

Відповідно до пп. 5 п. 5 зазначеного розділу Порядку сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3), відображається у рядку 21 та переноситься до рядка 16.1 наступного звітного (податкового) періоду.

При заповненні рядка 21 обов`язковим є подання (Д2) (додаток 2).

Сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21) дорівнює сумі рядка Усього графи 10 таблиці 1 (Д2) (додаток 2).

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, у спірній податковій звітності з ПДВ товариством зазначено в рядку 16 від`ємне значення за поточний звітний (податковий) період 29 760 855, в рядку 21 щодо суми від`ємного значення наступного звітного (податкового) періоду зазначено 30 558 201, та в рядку 16.1 застосовано значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду та вказано 29 760 855 з урахуванням показника рядку 10.1 щодо придбання товарів/послуг та необоротних активів на митній території України за основною ставкою 797 346, у зв`язку з чим показник рядка 16 щодо поточного звітного (податкового) періоду розрахований відповідно з урахуванням рядку 10.1 та з урахуванням показника в рядку 21 щодо від`ємного значення наступного звітного (податкового) періоду.

Суд не вбачає порушень позивачем порядку заповнення спірної звітності. Протилежного представником відповідача суду не наведено та належними і достатніми доказами не доведено.

Відтак, зазначені відповідачем порушення пп. 197.1.14 п. 197.1 ст. 197 ПК України, абз. б п. 198.5 ст. 198, ст. 201 ПК України, пп. 5 п. 4 розділу V Порядку заповнення і подання декларації з ПДВ, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 та нараховані податкові зобов`язання з ПДВ є спростованими зазначеним судом вище, не підтвердженими відповідачем як перевіркою так і в ході розгляду справи.

Відтак, колегія суддів у повній мірі погоджується із висновками суду першої інстанції, що податкові повідомлення-рішення від 05.09.2024 № та № прийняті Головним управлінням Державної податкової служби у м. Києві на підставі акту перевірки від 17.05.2024 №48352/5/26-15-07-01-02-20/43473383, розгляду заперечень на акт перевірки та рішення ДПС України про розгляд скарги від 30.08.2024 №26511/6/99-00-06-01-04-06 є протиправними та підлягають скасуванню.

Поряд із цим, щодо позовних вимог в частині визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 19.06.2024 № та №, колегія суддів зазначає наступне.

Задовольняючи позовні вимоги в цій частині суд першої інстанції прийшов до висновку, що такі податкові повідомлення-рішення, рішенням ДПС України від 20.08.2024 № 26511/6/99-00-06-01-04-06 за наслідками розгляду скарги вказані спірні рішення скасовані в частині, в решті залишені без змін, у зв`язку із чим положення ст. 60 ПК України щодо відкликання відповідачем спірних рішень не застосовується.

Колегія суддів критично оцінює такі міркування суду першої інстанції з огляду на наступне.

Питання відкликання податкового повідомлення-рішення і податкової вимоги унормовано статтею 60 ПК. Указана норма, зокрема, передбачає два окремі випадки, за яких податкове повідомлення-рішення вважається відкликаним у випадку його скасування судом.

Так, відповідно до підпункту 60.1.2 пункту 60.1 статті 60 ПК (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; далі - так само) податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо контролюючий орган скасовує раніше прийняте податкове повідомлення-рішення про нарахування суми грошового зобов`язання або податкову вимогу.

Пункт 60.1.3 пункту 60.1 статті 60 ПК передбачає, що податкове повідомлення-рішення або податкова вимога також вважаються відкликаними, якщо контролюючий орган зменшує нараховану суму грошового зобов`язання раніше прийнятого податкового повідомлення-рішення або суму податкового боргу, визначену в податковій вимозі;

У випадках, визначених підпунктами 60.1.3 і 60.1.5 пункту 60.1 цієї статті, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними з дня надходження до платника податків податкового повідомлення-рішення або податкової вимоги, які містять зменшену суму грошового зобов`язання або податкового боргу (пункт 60.4 статті 60 ПК).

Аналогічні норми містяться у підпунктах 3, 4 пункту 1, пунктах 3, 4 розділу V «Порядок відкликання податкових повідомлень-рішень» Порядку № 1204.

Розділ ІІ Порядку № 1204 визначає порядок складання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень.

Відповідно до пункту 5 розділу ІІ «Порядок складання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень» Порядку № 1204 якщо за результатами адміністративного або судового оскарження грошове зобов`язання, зменшення (збільшення) суми податкових зобов`язань та/або податкового кредиту та/або зменшення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, штрафна (фінансова) санкція (штраф) та пеня в тому числі за порушення норм іншого законодавства, зазначені у податковому повідомленні-рішенні, зменшуються, то шляхом опрацювання інформації підрозділів правової роботи щодо прийнятих рішень за результатами розгляду скарг в адміністративному та/або судовому порядку складається податкове повідомлення-рішення, яке містить зменшену суму грошового зобов`язання, зменшену суму зменшення (збільшення) податкових зобов`язань та/або податкового кредиту та/або бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, штрафної (фінансової) санкції (штрафу) та пені в тому числі за порушення норм іншого законодавства.

Пунктом 7 розділу ІІ «Порядок складання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень» Порядку №1204 визначено, що податкові повідомлення-рішення згідно з пунктами 4-6 цього розділу складаються контролюючим органом, який склав попереднє податкове повідомлення-рішення, протягом 3 робочих днів з дня, що настає за днем отримання таким контролюючим органом рішення за результатами адміністративного, судового оскарження або іншого рішення про скасування раніше прийнятого податкового повідомлення-рішення. При цьому у разі отримання вищезазначених рішень структурним підрозділом, до функцій якого входить реєстрація вхідної та вихідної кореспонденції контролюючого органу, або відповідальною особою, визначеною керівником (виконуючим його обов`язки, його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу для виконання таких функцій, забезпечується надання такого рішення структурному підрозділу, яким складалось попереднє податкове повідомлення-рішення, протягом 1 робочого дня, що настає за днем його отримання.

З аналізу наведених норм права слідує, що за результатами адміністративного або судового оскарження податкового повідомлення-рішення останнє може бути скасовано повністю або частково. У першому випадку підстав для направлення платнику податків нового податкового повідомлення-рішення немає, а скасоване податкове повідомлення-рішення вважається відкликаним з дня прийняття контролюючим органом рішення про скасування такого податкового повідомлення-рішення.

У випадку ж часткового скасування податкового повідомлення-рішення контролюючий орган повинен надіслати платнику податків нове податкове повідомлення-рішення щодо зменшеної суми грошового зобов`язання. При цьому до дня надходження до платника податків (отримання платником податків) нового податкового повідомлення-рішення на зменшену суму грошового зобов`язання попереднє податкове повідомлення-рішення не вважається відкликаним.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачу надіслано нові податкові повідомлення-рішення щодо зменшеної суми грошового зобов`язання, зокрема це податкові повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві від 05.09.2024 № та № , а відтак, податкові повідомлень-рішень від 19.06.2024 № та № є відкликаними та не породжують для платника податків жодних наслідків.

За таких обставин рішення суду в частині скасування податкових повідомлень-рішень від 19.06.2024 № та № підлягає скасуванню, а позовні вимоги у цій частині задоволенню не підлягають.

Зі змісту ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно та всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За змістом частини 1 статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2025 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ЛЕВ ДЕВЕЛОПМЕНТ КЕПІТАЛ» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити частково.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2025 року в частині задоволення позовних вимог щодо визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень Головного управління Державної податкової служби у м. Києві від 19.06.2024 № та № у частині, в якій такі залишено без змін рішенням Державної податкової служби України від 30.08.2024 № 26511/6/99-00-06-01-04-06 скасувати та прийняти в цій частині нову постанову, якою позов у цій частині позовних вимог відмовити.

В іншій частині Рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач О. О. Беспалов
Суддя А. Б. Парінов
Суддя М. І. Кобаль

(Повний текст постанови складено 18.09.2025)