Справа № 420/40703/24
Суддя: Потоцька Н.В.
Дата ухвалення: 2025-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 вересня 2025 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

за участю секретаря Загрійчук О.В.

сторін:

представника позивача не з`явився

представника відповідача Демчик Н.О.

розглянувши у загальному позовному провадженні (у підготовчому засіданні) заяву представника Головного управління ДПС в Одеській області за вхід. №ЕС/79733/25 від 05.08.2025 року про залишення позовної заяви без розгляду,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ОДА-ТРЕЙД» до Головного управління ДПС в Одеській області, в якому позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення - рішення №12448/15- 32-07-0-19 від 29.03.2024 року, № 12560/15-32-07-01-19 від 29.03.2024 року, №12293/15-32-23-02 від 28.03.2024 року.

Ухвалою суду від 10.01.2025 року відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 26.03.2025 року задоволено клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю ««ОДА-ТРЕЙД» та зупининено провадження по справі до набрання законної сили рішення по справі №500/2276/24.

05.08.2025 року до суду за вхід. №ЕС/79733/25 від представника Головного управління ДПС в Одеській області надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду з посиланням на правову позицію Верховного Суду у справі №500/2276/24

Ухвалами суду від 16.09.2025 року із занесенням до протоколу підготовчого засідання поновлено провадження по справі.

Розглянувши подане клопотання та керуючись приписами КАС України, суд приходить до наступного висновку.

Предметом оскарження у цій справі є три податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Одеській області, якими ТОВ «ОДА-ТРЕЙД», а саме:

- рішення №12448/15-32-07-0-19 від 29.03.2024 року, відповідно до якого згідно з підпунктом 54.3.2 пункту 54.3 статті 54, пунктом 58.1 статті 58 глави 4 розділу II Податкового кодексу України та пункту 123.2 ст.123 Податкового кодексу України та статті 52-1 Перехідних положень збільшено суму грошового зобов`язання на прибуток у розмірі 30 769 399 гривень за основним платежем, 2 179 044 гривень за штрафними санкціями;

- рішення №12560/15-32-07-01-19 від 29.03.2024 року відповідно до якого збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів на 9 794 135 гривень та 2 448 534 гривень за штрафними санкціями;

- рішення №12293/15-32-23-02 від 28.03.2024 року відповідно до якого збільшено суму грошового зобов`язання на 6 848 007 гривень та 1 712 002 гривень за штрафними санкціями.

ТОВ «ОДА-ТРЕЙД» 19.04.2024 року оскаржила до Державної податкової служби України зазначені податкові повідомлення-рішення від 28.03.2024 року та від 29.03.2024 року.

Рішенням Державної податкової служби України №16161/6/99-00-06-01-01-06 від 30.05.2024 року залишено скарги без розгляду.

Положеннями частини першої статті 122 КАС України унормовано, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень (частина четверта цієї статті).

Відповідно до частини третьої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Стаття 123 КАС України встановлює наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду. Зокрема, частиною третьою цієї статті визначено, що в разі якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інше подібне за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість пропущеного строку; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Визначення строку звернення до адміністративного суду в системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд, зокрема, у постанові від 30 серпня 2018 року в адміністративній справі № 813/2897/16.

Конституційний Суд України в Рішенні від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 визнав конституційними положення КАС України про скорочені строки звернення до адміністративного суду в разі попереднього використання можливостей досудового порядку вирішення спору, якими лише скорочено строки здійснення окремих процесуальних дій, а змісту й обсягу конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя не звужено.

Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Спірним у цій справі є питання додержання позивачем строку звернення до суду з позовом про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень-рішень після проведення процедури адміністративного оскарження та отримання рішення контролюючого органу про залишення її скарг без задоволення.

У сфері оподаткування права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює ПК України.

Відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Спеціальними нормами, які встановлюють порядок оскарження рішень контролюючих органів, є норми статті 56 ПК України. Зі змісту цієї статті вбачається, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків у першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

За пунктом 56.19 статті 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

У справі, що розглядається №420/40703/24 спір виник з приводу оскарження податкових повідомлень-рішень,.

Суд зазначає, що ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 19.12.2024 прийнято до розгляду справу №500/2276/24 за для вирішення питання виключної правової проблеми з метою формування єдиної правозастосовної практики та забезпечення розвитку права для визначення конкретного правозастосування при встановленні судами обставин дотримання платниками податків строку звернення до суду з позовом про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень.

Правовідносини у справі №420/40703/24 та у справі №500/2276/24 є аналогічними щодо питання дотримання строку звернення до суду при поданні позовної заяви після застосування процедури адміністративного оскарження.

Виходячи зі змісту ухвали Великої Палати Верховного Суду від 19.12.2024 у справі №500/2276/24, виключну правову проблему становить питання щодо строку звернення до суду з позовами про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень в цілому, враховуючи різні підходи щодо застосування цих норм права, які викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду у справах № 140/1770/19 (про стягнення заборгованості) та № 320/12137/20 (про стягнення коштів) та Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду № 160/11673/20 та № 500/2486/19 про оскарження податкових повідомлень-рішень як у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження), так і після використання процедури адміністративного оскарження.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16.07.2025 у справі №500/2276/24 зазначила, що в адміністративному судочинстві можна виділити такі строки оскарження рішень / дій / бездіяльності суб`єкта владних повноважень:

1) якщо платник податків не оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку - строк звернення до суду становить 6 місяців (частина друга статті 122 КАС України);

2) якщо платник податків оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку, яке не стосується нарахування грошових зобов`язань (наприклад, блокування ПН; присвоєння ризикового статусу тощо), - строк звернення до суду становить 3 місяці (частина четверта статті 122 КАС України);

3) якщо платник податків оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку, яке передбачає нарахування грошових зобов`язань (наприклад, податкове повідомлення-рішення), - строк звернення до суду становить 1 місяць (пункт 56.19 статті 56 ПК України).

Вказаний строк обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, тобто від дати отримання оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Під час підготовчого провадження було встановлено, що відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, рішення ДПС України про залишення скарги без розгляду №16161/6/99-00-06-01-01-06 від 30.05.2024 року було отримано 02.07.2024 року представником ТОВ «ОДА-ТРЕЙД» Довгаль Анастасією Владиславівною, яка відповідно до довіреності від 23.03.2024 року була уповноважена на отримання поштової кореспонденції.

Доводи представника Позивача, що Довгаль А.В. не довела до відома директора відомості про отримання листа з рішенням від 30.05.2024 року та при цьому не була уповноважена на прийняття будь яких рішень за результатом опрацювання вхідної кореспонденції, а також посилання на те, що єдиним працівником ТОВ «ОДА ТРЕЙД» є його директор Волков Андрій, є хибним.

Також судом матеріалами справи спростовано, що до отримання 27.11.2024 року копії рішення за результатом розгляду скарги Волков А. не був обізнаний про прийняття рішення про залишення скарги без розгляду.

Натомість суд вважає, що отримавши 02.07.2024 рішення ДПС України про залишення скарги без розгляду №16161/6/99-00-06-01-01-06 від 30.05.2024 року через свого уповноваженого представника, Позивачу достеменно стало відомо про порушення своїх прав.

З урахуванням позиції Великої Палати викладеної у постанові від 16.07.2025 по справі №500/2276/24, граничний термін звернення до суду з позовом про скасування податкових повідомлень рішень Головного управління ДПС в Одеській області №12448/15-32-07-0-19 від 29.03.2024, № 12560/15-32-07-01-19 від 29.03.2024, №12293/15-32-23-02 від 28.03.2024 минув 03.08.2024.

Позивачем ТОВ «ОДА-ТРЕЙД» позовна заява подана до суду 27.12.2024 року, тобто з пропуском встановленого строку більше ніж на 4 місяці.

Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13.12.2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Суд наголошує, що учасники справи зобов`язанні діяти вчасно та в належний спосіб, у зв`язку з чим, будь-які зволікання останніх не свідчать про намір добросовісної реалізації права на звернення до суду.

Згідно із пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

За приписами частини третьої статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи відсутність поважних підстав пропуску позивачем строку звернення до суду з позовом про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС у Одеській області №12448/15- 32-07-0-19 від 29.03.2024 року, №12560/15-32-07-01-19 від 29.03.2024 року та №12293/15-32-23-02 від 28.03.2024 року, суд дійшов висновку про необхідність задоволення заяви представника Головного управління ДПС в Одеській області та залишення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ОДА-ТРЕЙД» без розгляду.

Керуючись 2, 6-9, 44, 45, 122, 123, 240, 248, 256, 293-297 КАС України,

УХВАЛИВ:

Заяву представника Головного управління ДПС в Одеській області за вхід. №ЕС/79733/25 від 05.08.2025 року про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ОДА-ТРЕЙД» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили відповідно до вимог ст. 256 КАС України та може бути оскаржена у порядку та строки визначені статтею 293-297 КАС України.

Головуючий суддя Нінель ПОТОЦЬКА