Справа № 160/8785/25
Суддя: Ільков Василь Васильович
Дата ухвалення: 2025-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 вересня 2025 рокуСправа №160/8785/25
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Ількова В.В.,
при секретарі: Мартіросян Г.А.,
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу №160/8785/25 за позовом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу у розмірі 510342,74 грн. та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-
УСТАНОВИВ:
25.03.2025 року Головне управління ДПС у Дніпропетровській області звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 , у якій позивач просить суд:
стягнути податковий борг з платника податків - фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до бюджету у сумі 510342,74 гривень.
Ухвалою суду від 27.03.2025 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, відповідно до вимог частини 6 статті 12, частини 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України.
Також ухвалою суду від 27.03.2025 року витребувано у відповідача додаткові докази по справі, а саме копії:
докази сплати заборгованості у добровільному порядку, згідно до вимог ст.ст. 72-77 Кодексу адміністративного судочинства України.
Зобов`язати позивача надати до суду належним чином засвідчені копії таких документів, а саме:
- обґрунтований розрахунок із зазначенням дати виникнення податкового боргу по кожному ППР з урахуванням дати вручення відповідачеві таких ППР, виходячи з вимог ст.ст. 42, 58 Податкового кодексу України та вимог ст.ст.72-77 Кодексу адміністративного судочинства України.
09.04.2025 року позивачем до суду подано клопотання про долучення доказів.
23.05.2025 року суд вирішив подальший розгляд адміністративної справи №160/8785/25 за позовом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу у розмірі 510 342,74 грн., здійснювати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 02.06.2025 року.
02.06.2025 року оголошено перерву у підготовчому засіданні; наступне підготовче засідання призначено на 12.06.2025 року.
11.06.2025 року позивачем до суду подані письмові пояснення по справі.
12.06.2025 року оголошено перерву у підготовчому засіданні; наступне підготовче засідання призначено на 08.07.2025 року.
18.06.2025 року податковим органом подані пояснення по справі.
08.07.2025 року прийнято зустрічний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень до спільного розгляду з первісним позовом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу. Об`єднано в одне провадження вимоги за зустрічним позовом з первісним позовом. Вирішено розгляд справи №160/8785/25 здійснювати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 08.07.2025 року.
08.07.2025 року оголошено перерву у підготовчому засіданні; наступне підготовче засідання призначено на 24.07.2025 року.
22.07.2025 року податковим органом подано додаткові пояснення у справі.
23.07.2025 року позивачем подано відзив на зустрічну позовну заяву.
24.07.2025 року оголошено перерву у підготовчому засіданні; наступне підготовче засідання призначено на 04.08.2025 року.
30.07.2025 року відповідачем подано відповідь на відзив податкового органу на зустрічну позовну заяву.
01.08.2025 року податковим органом подані додаткові пояснення у справі.
04.08.2025 року оголошено перерву у підготовчому засіданні; наступне підготовче засідання призначено на 02.09.2025 року.
02.09.2025 року оголошено перерву у підготовчому засіданні; наступне підготовче засідання призначено на 16.09.2025 року.
11.09.2025 року позивачем подані додаткові пояснення у справі.
16.09.2025 року відповідачем до суду подані додаткові пояснення у справі.
16.09.2025 року закрито підготовче провадження; призначено справу до розгляду по суті на 16.09.2025 року.
Відповідно до частини 9 статті 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні.
16.09.2025 року фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось на підставі частини четвертої статті 229 КАС України.
Суд перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.
Частиною четвертою статті 243 КАС встановлено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Первісні позовні вимоги обґрунтовує тим, що за відповідачем рахується податковий борг у розмірі 510342,74 грн., зокрема заборгованість по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості, яка виникла в результаті несплати платником податків у встановлений термін сум грошових зобов`язань, тощо.
Вказують, що контролюючим органом було здійснено всі визначені законодавством заходи щодо стягнення податкового боргу, в тому числі, скеровано на адресу такого платника податків податкову вимогу.
Однак такі дії не призвели до позитивного результату, а тому сума податкового боргу підлягає стягненню в судовому порядку.
Окрім того, податковий орган заперечує проти задоволення зустрічних позовних вимог, вказують про те, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єкту нерухомого майна, ОСОБА_1 є власником об`єктів нерухомого майна.
Розрахунок податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, по об`єктам оподаткування, які належать ОСОБА_1 за 2021-2023 рік проводився в автоматичному режимі за даними інформаційної - комунікаційної системи ДПС України.
Вказують, що спірні ППР, контролюючим органом направлено на адресу: АДРЕСА_1 засобами поштового зв`язку рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення та повернуто до контролюючого органу з відміткою «за закінченням терміну зберігання» 04.09.2024 року.
Вказують про те, що податкові повідомлення-рішення від 28.06.2024 вважаються належним чином врученими 04.09.2024 року.
Зазначають про те, що твердження Позивача, що належні будівлі нежитлової нерухомості не є об`єктом оподаткування відповідно до абз. «є» пп.266.2.2 п.266.1 ст.266 ПК України не відповідають дійним обставинам справи.
Згідно наданих до позовної заяви копій Технічних паспортів на спірні об`єкти нерухомого майна відсутня інформація щодо віднесення їх до будівель промисловості за функціональним призначенням.
При цьому, функціональне призначення об`єкта, який звільняється від оподаткування, яким є об`єкт - будівля промисловості, є фактично визначальною родовою ознакою, оскільки не є об`єктом оподаткування саме будівлі промисловості, тобто будівлі, які використовуються для виготовлення промислової продукції.
Вказують про те, що за обставини щодо невикористання позивачем спірних будівель в межах саме власної підприємницької діяльності за функціональним призначенням для промислового виробницьва, права на пільгу, передбачену пунктом «є» підпункту 266.2.2 пункту 266.2 статті 266 ПК України, позивач не має.
Згідно даних інформаційно-комунікаційних систем податкового органу, ОСОБА_1 не перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Дніпропетровській області як фізична особа підприємець.
Податкові декларації про майновий стан і доходи фізична особа ОСОБА_1 за період з 2020 по 2024 роки до контролюючого органу не надавав.
Позивач не надав доказів виготовлення та реалізації промислової продукції, та доказів її виготовлення на спірних об`єктах оподаткування.
Оскільки, позивач не надав підтвердження того, що належне йому нерухоме майно використовував при здійсненні промислової діяльності, тому права на застосування пільги відповідно до п.п. «є» п.п. 266.2.2 п. 266.2 ст. 266 ПК України у 2021 2023 роках він не мав.
З огляду на викладене, позивачем не дотримано всіх умов для звільнення від оподаткування на підставі підпункту «є» 266.2.2 пункту 266.2 статті 266 ПК України, а тому оскаржувані податкові повідомлення є таким, що прийнято позивачем правомірно та в межах наданих повноважень, не підлягають скасуванню.
Також вказують про те, що за даними інформаційно-комунікаційної системи Державної податкової служби України, інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 є орендарем земельних ділянок за які нараховано орендну плату за податковий період 2024 рік , а саме:
Вищезазначені ППР від 12.04.2024 та від 22.04.2024 отримано ОСОБА_1 28.06.2024, про що є відповідний запис у корінцях вищезазначених ППР.
Також, вказують про те, що на час винесення податкових повідомлень - рішень з орендної плати діяв Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих рф затверджено Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 №309 (втратив чинність на підставі Наказу Міністерства розвитку громад та територій № 376 від 28.02.2025).
ППР було направлено засобами поштового зв`язку «Укрпошта» рекомендованим листом з повідомленням про вручення на податкову адресу платника згідно даних Державного реєстру фізичних осібплатників податків, а саме: АДРЕСА_2 та повернуто до контролюючого органу з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» 31.05.2024р.
Таким чином, відповідно до п.58.3 ст.58 та п. 42.5 ст. 42 ПК України податкове повідомлення-рішення від 25.04.2024 вважається належним чином врученими 31.05.2024.
Відповідно до даних Державного реєстру фізичних осіб платників податків (інформація з ДРФО додається) місце проживання ОСОБА_1 з 06.12.1997 - АДРЕСА_2 . Лише з 01.05.2024 до ДРФО внесено інформацію про місце проживання - АДРЕСА_1 .
Таким чином, контролюючим органом правомірно було відправлено ППР № 720111 24/04-63 від 25.04.2024 за адресою АДРЕСА_2 .
На час винесення ППР з МПЗ діяв Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією затверджено Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 №309 (втратив чинність на підставі Наказу Міністерства розвитку громад та територій № 376 від 28.02.2025).
У цьому Переліку зазначено, зокрема, що з 02.09.2024 територіальна громада Синельниківського району віднесені до Межівська селищна території можливих бойових дій (п. 1.1 частини І розділу І).
Враховуючи наведене вище, відсутні підстави для звільнення позивача від сплати загального мінімального податкового зобов`язання за податковий (звітний) 2023 рік.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
Відповідачем скеровано на адресу суду зустрічну позовну заяву, у якому у тому числі фактично викладені і заперечення проти первісного позову, згідно змісту якої вбачається, що вимоги податкового органу, відповідач не визнає у повному обсязі.
У зустрічному позові ОСОБА_1 заперечував проти задоволення первісних позовних вимог.
Щодо вимоги стягнути податковий борг відповідач заперечує, вважає такі вимоги безпідставними.
А отже, у зустрічному позові зазначає про те, що не виникає обов`язку сплачувати податок згідно спірних рішень, внаслідок чого повідомлення-рішення є протиправними, а отже підлягають скасуванню, тому звернувся до суду із відповідним позовом.
ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
Суд, дослідив матеріали справи, з`ясував всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, оцінив докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізував застосування норм матеріального та процесуального права, встановив таке.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що на обліку у ГУ ДПС у Дніпропетровській області як платник податків перебуває фізична особа ОСОБА_1 та має податковий борг у сумі 510342,74 гривень.
Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єкту нерухомого майна, ОСОБА_1 є власником наступних об`єктів нерухомого майна:- нежиле приміщення адмінбудівлі загальною площею 419,2 м2, за адресою: Дніпропетровська обл., Царичанський р-н, село Прядівка, приміщення 2, дата державної реєстрації права власності 12.12.2017, частка власності 1;- нежитлове приміщення, зерносклад загальною площею 626,1 м2, за адресою: АДРЕСА_3 , дата державної реєстрації права власності 16.03.2021, частка власності 1; - гаражi загальною площею 338,5 м2, за адресою АДРЕСА_3 в, дата державної реєстрації права власності 16.03.2021, частка власності 1;- нежитлове приміщення, пункт технічного обслуговування загальною площею 326,8 АДРЕСА_4 , дата державної реєстрації права власності 16.03.2021, частка власності 1;- нежитлове приміщення, зерносклад, загальною площею 210,9 м,2 за адресою: АДРЕСА_3 , дата державної реєстрації права власності 16.03.2021, частка власності 1.
Відповідно пп. 266.7.1 п. 266.7 ст. 266 ПК України та з урахуванням норм визначених пунктом 102.1 статті 102 ПК України, ГУ ДПС сформовано в автоматичному режимі ОСОБА_1 податкові повідомлення-рішення (форма «Ф») (далі ППР) за 2021 2023 роки:
Розрахунок податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, по об`єктам оподаткування, які належать ОСОБА_1 за 2021-2023 рік проводився в автоматичному режимі за даними інформаційної - комунікаційної системи ДПС України
Розрахунок податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, по об`єктам оподаткування, які належать ОСОБА_1 за 2021-2023 рік проводився в автоматичному режимі за даними інформаційної - комунікаційної системи ДПС України.
Зазначені ППР, контролюючим органом направлено на адресу: м.Дніпро, Чечелівський район, провулок Альпійський, буд. 5А засобами поштового зв`язку рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення та повернуто до контролюючого органу з відміткою «за закінченням терміну зберігання» 04.09.2024 року.
Отже, розрахунок податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, по об`єктам оподаткування, які належать ОСОБА_1 за 2021-2023 рік проводився в автоматичному режимі за даними інформаційної - комунікаційної системи ДПС України.
Податковим органом було надано суду інформацію щодо розрахунку податку на нерухоме майно відповідно до оскаржуваних ППР:
Окрім того, за даними інформаційно-комунікаційної системи Державної податкової служби України, інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 (далі ОСОБА_1 ) є орендарем земельних ділянок за які нараховано орендну плату за податковий період 2024 рік , а саме:
Вищезазначені ППР від 12.04.2024 та від 22.04.2024 отримано ОСОБА_1 28.06.2024, про що є відповідний запис у корінцях вищезазначених ППР.
ППР було направлено засобами поштового зв`язку «Укрпошта» рекомендованим листом з повідомленням про вручення на податкову адресу платника згідно даних Державного реєстру фізичних осібплатників податків, а саме: АДРЕСА_2 та повернуто до контролюючого органу з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» 31.05.2024 року.
Отже, на теперішній час в інтегрованих картках платника податків-фізичної особи ОСОБА_1 обліковується податковий борг у сумі 510 342,74 грн, а саме:
заборгованість по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості, яка виникла в результаті несплати платником податків у встановлений термін сум грошових зобов`язань у розмірі 98 203,14 грн. згідно вказаних вище ППР;
заборгованість по податку на доходи Фізичних осіб у вигляді мінімального податкового зобов`язання, шо підлягає сплаті Фізичних осіб, яка виникла в результаті несплати платником податків у встановлений термін сум грошових зобов`язань у розмірі 75 187,30 грн. згідно:
заборгованість по орендній платі з Фізичних осіб, яка виникла в результаті несплати платником податків у встановлений термін сум грошових зобов`язань у розмірі 336 952,30 грн, згідно:
Оскільки у встановлені строки не було погашено податкову заборгованість, Головне управління ДПС у Дніпропетровській області звернулось до суду із цим позовом про стягнення податкового боргу.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладених в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин, та релевантні їм джерела права.
V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
Згідно підпункту 266.7.2 пункту 266.7 статті 266 ПК України податкове/податкові повідомлення-рішення про сплату суми/сум податку, обчисленого згідно з підпунктом 266.7.1 пункту 266.7 цієї статті, та відповідні платіжні реквізити, зокрема органів місцевого самоврядування за місцезнаходженням кожного з об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, надсилаються (вручаються) платнику податку контролюючим органом за місцем його податкової адреси (місцем реєстрації) до 1 липня року, що настає за базовим податковим (звітним) періодом (роком).
Згідно статті 266.10.1 ПК України, податкове зобов`язання за звітний рік з податку сплачується фізичними особами протягом 60 днів з дня вручення податкового повідомлення-рішення.
Згідно пп. 14.1.162 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми грошових зобов`язань у встановлених цим Кодексом випадках та не сплачена у встановлені законодавством строки
Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Аналогічні норми визначені пп.16.1.4 п.16.1 ст.16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.
Відповідно до підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України, податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.
В силу підпункту 14.1.153 пункту 14.1 статті 14 ПК України податкова вимога - письмова вимога контролюючого органу до платника податків щодо погашення суми податкового боргу.
Відповідно до підпункту 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 ПК України органи державної податкової служби мають право застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи; стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України; стягувати суми недоїмки із сплати єдиного внеску; стягувати суми простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) за кредитами (позиками), залученими державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) або під державні (місцеві) гарантії, а також за кредитами із бюджету в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законами України.
Відповідно до пункту 87.11 статті 87 ПК України орган стягнення звертається до суду з позовом про стягнення суми податкового боргу платника податку - фізичної особи. Стягнення податкового боргу за рішенням суду здійснюється державною виконавчою службою відповідно до закону про виконавче провадження.
Положенням п.57.3 ст.57 ПК України передбачено, що у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.
У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 робочих днів, наступних за днем такого узгодження.
Статтею 59 ПК України визначає обов`язком контролюючого органу надіслати платнику податків, у якого виник податковий борг, податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.
VІ. ОЦІНКА СУДУ
Щодо податкових повідомлень-рішень по заборгованості по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості.
Так, податковим органом було нараховано позивачу податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, на будівлі промисловості, які Позивач використовує за призначенням.
Під час розгляду справи, було встановлено, що ці об`єкти є нежитловими будівлями, які мають функціональне призначення, пов`язане із здійсненням господарської діяльності - зокрема, зберіганням продукції, техніки.
Слід вказати про те, що відповідно до підп.266.3.2 п.266.3 ст.266 ПК України база оподаткування об`єктів житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі їх часток, які перебувають у власності фізичних осіб, обчислюється контролюючим органом на підставі даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що безоплатно надаються органами державної реєстрації прав на нерухоме майно та/або на підставі оригіналів відповідних документів платника податків, зокрема документів на право власності.
Підпунктом 266.2.2. п. 266.2. ст.266 ПК України визначений перелік об`єктів нерухомості, які не є об`єктом оподаткування, до яких підпунктом «є» зазначеної норми віднесено будівлі промисловості, зокрема виробничі корпуси, цехи, складські приміщення промислових підприємств.
Підпунктом «є» пп. 266.2.2 ПКУ встановлено, що не є об`єктом оподаткування податком на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, будівлі промисловості, віднесені до групи «Промислові та складські будівлі» (код 125) Класифікатора будівель та споруд НК 018:2023, затвердженого наказом Мінекономіки від 16.05.2023 №3573 (далі Класифікатор НК 018:2023), що використовуються за призначенням у господарській діяльності суб`єктів господарювання, основна діяльність яких класифікується у секціях B-F КВЕД ДК 009:2010, затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 29.11.2010 №530 (далі Класифікатор ДК 009:2010), та не здаються їх власниками в оренду, лізинг, позичку.
Відповідно до Класифікатора НК 018:2023 будівлі промисловості (криті будівлі промислового призначення, наприклад фабрики, майстерні, бойні, пивоварні заводи, складальні підприємства тощо), віднесені до підрозділу «Нежитлові будівлі», група 125 «Промислові та складські будівлі», клас 1251 «Промислові будівлі».
Клас 1251 «Промислові будівлі» Класифікатора НК 018:2023, своєю чергою, включає будівлі: підприємств машинобудування та металообробної промисловості, чорної металургії, хімічної та нафтохімічної промисловості, легкої промисловості, харчової промисловості, медичної та мікробіологічної промисловості, лісової деревообробної та целюлозно-паперової промисловості, підприємств будівельної індустрії, будівельних матеріалів та індустрії, будівельних матеріалів та виробів, скляної та фарфоро фаянсової промисловості, будівлі інших промислових виробництв, включаючи поліграфічне, які класифікуються у секціях: B «Добувна промисловість та розроблення кар`єрів», C «Переробна промисловість» (виробництво харчових продуктів, напоїв, тютюнових виробів, текстильне виробництво, виробництво шкіри, виробів зі шкіри та інших матеріалів, виробництво паперу та паперових виробів, поліграфічна діяльність, тиражування записаної інформації тощо), D «Постачання електроенергії, газу, пари та кондиційованого повітря», E «Водопостачання; каналізація, поводження з відходами» та F «Будівництво» Класифікатора ДК 009:2010.
Таким чином, не є об`єктом оподаткування податком на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, будівлі промисловості, віднесені до групи «Промислові та складські будівлі» (код 125) Класифікатора НК 018:2023, що використовуються за призначенням у господарській діяльності суб`єктів господарювання, в тому числі фізичних осіб, основна діяльність яких класифікується у секціях B-F Класифікатора ДК 009:2010, та не здаються їх власниками в оренду, лізинг, позичку.
Адреса об`єкта: смт. Петропавлівка, вулиця Миру, буд. 183в, Петропавлівський район, Дніпропетровська область; Тип об`єкта за технічним паспортом: Виробничий будинок (гаражі); Опис використання / функціонал: Приміщення для зберігання техніки, автотранспорту; Відповідність НК 018:2023: Код 1251 промислові будівлі; використовуються за призначенням, не здаються в оренду.
Адреса об`єкта: смт. Петропавлівка, вулиця Миру, буд. 183г, Петропавлівський район, Дніпропетровська область; Тип об`єкта за технічним паспортом: Виробничий будинок (пункт технічного обслуговування); Опис використання / функціонал: Обслуговування техніки в межах господарської діяльності; Відповідність НК 018:2023: Код 1251 промислові будівлі; використовуються за призначенням, не здаються в оренду.
Адреса об`єкта: смт. Петропавлівка, вулиця Миру, буд. 183д, Петропавлівський район, Дніпропетровська область; Тип об`єкта за технічним паспортом: Виробничий будинок (Зерносклад); Опис використання / функціонал: Зберігання сільськогосподарської продукції; Відповідність НК 018:2023: Код 1252 Складські приміщення; використовуються за призначенням, не здаються в оренду.
Адреса об`єкта: смт. Петропавлівка, вулиця Миру, буд. 183а, Петропавлівський район, Дніпропетровська область; Тип об`єкта за технічним паспортом: Виробничий будинок (Зерносклад №6-11); Опис використання / функціонал: Зберігання сільськогосподарської продукції; Відповідність НК 018:2023: Код 1252 Складські приміщення; використовуються за призначенням, не здаються в оренду.
Враховуючи наведене, слід дійти висновку, що складові вказаних нежитлових приміщень, що належать Позивачу - мають ознаки будівель промисловості, а тому в силу положень пп. «є» пп. 266.2.2 п. 266.2 ст. 266 Податкового кодексу України, вони не є об`єктом оподаткування податком на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки.
Вказане також підтверджується технічною документацією на об`єкти нерухомості, де визначено їх класифікацію як виробничих або складських будівель.
Отже, враховуючи наведене, слід дійти до висновку .що податковим органом передчасно було нараховано відповідні суми податкового боргу.
Також, податковий орган не заперечує, що ОСОБА_1 не має жодного фактичного чи юридичного зв`язку із цією земельною ділянкою.
Як наслідок, слід дійти висновку, що якщо у разі відсутності у фізичної особи об`єкта оподаткування податкове зобов`язання не виникає, а тому не підлягає ні визначенню, ні стягненню.
Відповідно до ч.2 ст.14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.
На підтвердження настання форс-мажорних обставин у Торгово-промисловій палаті України (ТПП України) видається сертифікат (у певних договорах, законодавчих і нормативних актах згадується також як висновок, довідка, підтвердження) про форс мажорні обставини (обставини непереборної сили) документ встановленої ТПП України форми, виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та затвердженим Регламентом.
Такий сертифікат є належним доказом настання форс-мажору в розумінні не лише приватноправових зобов`язань, а також для цілей податкового регулювання та оцінки можливості виконання обов`язків платника податків.
Відповідно до настання форс-мажорних обставин, а саме військових дій на території України внаслідок збройної агресії рф, коштів у Позивача не було.
Оскільки збройна агресія рф створила непередбачувані обставини, що об`єктивно унеможливили господарське використання земельних ділянок та отримання з них прибутку, у Позивача були відсутні джерела для сплати земельного податку. Це також унеможливило належне виконання податкового обов`язку у зв`язку з форс-мажорними умовами.
Відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих рф, затвердженого Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 28 лютого 2025 року №376, Межівська селищна територіальна громада від 02.09.2024 року знаходиться у статусі територій можливих бойових дій.
Указом Президента України №156/2025 від 07 березня 2025 року утворено Новопавлівську сільську військову адміністрацію Синельниківського району Дніпропетровської області.
Відповідно, починаючи із середини 2024 року користування земельними ділянками небезпечно.
Таким чином, вони розташовані в адміністративно-територіальній одиниці, яка входить до офіційного Переліку територій можливих бойових дій.
Отже, починаючи з середини 2024 року, користування земельними ділянками було небезпечним та стало неможливим.
Об`єктивна неможливість доступу до ділянок, у тому числі фізична загроза життю та майну, є прямим підтвердженням форс-мажорного характеру обставин. У зв`язку з цим у позивача була повністю втрачена можливість здійснювати господарську діяльність, обробляти землю, отримувати доходи або забезпечувати податкові платежі.
Слід вказати про те, що позивач звертався до Новопавлівської сільської військової адміністрації Синельниківського району Дніпропетровської області із публічним запитом щодо порядку отримання пільги, разом з тим у зв`язку із переїздом співробітників та переміщення документів до більш безпечного місця, будь яких документів або відповіді на звернення надано не було.
Відповідно до пп.69.14 підрозділу 10 розділу ХХ ПКУ, Починаючи з 1 січня 2023 року, за земельні ділянки (земельні частки (паї), що розташовані на територіях активних бойових дій або на тимчасово окупованих рф територіях України, які включені до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих рф, плата за землю (земельний податок та орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності) не нараховується та не сплачується за період з першого числа місяця, в якому було визначено щодо відповідних територій дату початку активних бойових дій або тимчасової окупації, до останнього числа місяця, в якому було завершено активні бойові дії або тимчасова окупація на відповідній території.
Отже, встановлено, що вказані ділянки дійсно розташовані в адміністративно-територіальній одиниці, яка входить до офіційного Переліку територій можливих бойових дій.
Відповідно, починаючи з середини 2024 року, користування земельними ділянками було небезпечним та стало неможливим.
Об`єктивна неможливість доступу до ділянок, у тому числі фізична загроза життю та майну, є прямим підтвердженням форс-мажорного характеру обставин.
У зв`язку з цим у Позивача була повністю втрачена можливість здійснювати господарську діяльність, обробляти землю, отримувати доходи або забезпечувати податкові платежі.
Доказів зворотнього податковим органом надано не було.
Отже, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу своїх дій на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України та зважаючи на доводи адміністративного позову, суд дійшов висновку про безпідставність первісних позовних вимог та у задоволенні яких слід відмовити, та обґрунтованість та доведеність зустрічного позову, який підлягає задоволенню.
VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Отже, з урахуванням вищевикладеного, та з системного аналізу матеріалів справи, суд дійшов висновку про залишення адміністративного позову Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу у розмірі 510342,74 грн., без задоволення, та зустрічний адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, задовольнити.
Щодо розподілу судових витрат.
Частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до приписів статті 139 КАС України, суд вважає за необхідне стягнути на користь ОСОБА_1 документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 5103,42 грн. за рахунок бюджетних асигнувань податкового органу.
Керуючись статтями 205, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
УХВАЛИВ:
Адміністративний позов Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу у розмірі 510342,74 грн. залишити без задоволення.
Зустрічний адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити.
Стягнути з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 судові витрати з оплати судового збору в сумі 5103,42 гривень.
Відповідач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_1 ).
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 16.09.2025 року.

Суддя В.В. Ільков