Справа № 521/15933/25
Суддя: Шевчук Н. О.
Дата ухвалення: 2025-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Номер провадження № 2-а/521/204/25
23 вересня 2025 року м. Одеса
Суддя Хаджибейського районного суду міста Одеси Шевчук Н.О., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 ( АДРЕСА_3 , ЄДРПОУ: НОМЕР_3 ) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення
У вересні 2025 року до Хаджибейського районного суду міста Одеси позивачем подано адміністративний позов до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.
Розглянувши клопотання представника позивача про поновлення пропущеного процесуального строку для звернення до суду з адміністративним позовом, суд зазначає таке.
Пунктом 5 ч. 1 ст. 171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними) .
Згідно із ч. 1, 3 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Статтею 286 КАС України унормовано особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.
Так, відповідно до частини другої вказаної статті позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).
У даній справі, з матеріалів адміністративного позову судом встановлено, що оскаржувану постанову ІНФОРМАЦІЯ_3 позивач отримав особисто (нарочно) 05.08.2025 року, про що власноруч проставив підпис та вказав прізвище, ім`я, по-батькові.
Таким чином, останнім днем процесуального строку на оскарження вказаної вище постанови в судовому порядку було 15.08.2025 року.
Водночас, з матеріалів адміністративного позову судом встановлено, що такий позов підписано власноруч позивачем ОСОБА_1 , датовано позов 14.08.2025 року. Інтереси позивача у Хаджибейському районному суді міста Одеси представляє адвокат Салманова ОСОБА_2 , яка здійснює адвокатську діяльність на підставі ордера ВН №1542522 від 14.08.2025 року за адресою: АДРЕСА_4 .
Таким чином, судом встановлено, що повноваження на представництво інтересів позивача у Хаджибейському районному суді міста Одеси виникли у адвоката з 14.08.2025 року, що також розцінюється судом однозначно з огляду на п. 2.2. договору про надання правової допомоги №16, укладеного між ОСОБА_1 та адвокатом Салмановою Похилою Фатімою Абдурахманівною.
Разом з тим, враховуючи надану на підтвердження поважності пропуску процесуального строку адвокатом довідку лікаря ОСОБА_3 (без дати та вихідного номера) судом встановлено невідповідність часу делегованих позивачем адвокату повноважень на представництво його інтересів строку проходження курсу лікування останньої в умовах Бершадської лікарні, що викликає обґрунтований сумнів у достовірності наданих заявником про поновлення строку даних.
Крім того, з наданих адвокатом виписок із медичних карток амбулаторного (стаціонарного) хворого від 18.08.2025 року та 29.08.2025 року відповідно, з яких вбачається, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_5 проходили лікування з діагнозами: гострий бронхін та гостра інфекція гострих дихальних шляхів, проте даних, чи перебували діти на стаціонарному лікуванні, з якого часу почали хворіти вказані виписки не мають.
Одночасно з цим, суд зауважує, що факт необізнаності позивача щодо порядку захисту прав та інтересів, встановленому КАС України, наявність статусу багатодітної родини, а також наявність статусу ВПО не є поважною причиною пропуску строку звернення із позовом, оскільки строк звернення до суду у цьому випадку обчислюються з дня, коли саме позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачено, що суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
Відповідно до правових висновків ЄСПЛ, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України").
Крім того, Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності від 30.08.2006 року (справа Каменівська проти України), зазначив, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.
Тобто, інститут строків в адміністративному судочинстві сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, звернення до суду.
Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. До таких причин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.
Отже, у контексті забезпечення реалізації права на звернення до суду та вирішення питання поновлення строків на таке звернення поновлення строків може бути виправданим, якщо пропуск строку є поважний, об`єктивно незалежний від волі та поведінки особи.
Як зазначено в п.41 рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 р. у справі "Пономарьов проти України", вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим в пункті 47 Рішення ЄСПЛ, Високий Суд вказав, якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (рішення у справі "Пономарьов проти України").
У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 року у справі "Мушта проти України" зазначено: право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.
Відтак, обставини, зазначені представником позивача в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду не є такими, оскільки належних обґрунтувань та доказів на підтвердження наявності поважних причин його пропуску, а саме наявності обставин, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду останньою не наведено, з огляду на що, клопотання представника позивача про поновлення процесуального строку для звернення до суду з адміністративним позовом потребує залишення без задоволення.
Згідно із ч. 1, 2 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Згідно з п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.
При цьому, ч. 5 ст. 169 КАС України передбачено, що суд повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.
Отже, враховуючи те, що позивачем пропущений встановлений законом строк звернення до суду із цим позовом, належних обґрунтувань обставин та доказів, на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом ним не наведено та не доведено, суд приходить до висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви ОСОБА_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.
Керуючись ч. 1, 2 ст. 123, ч. 4 ст. 169, 243, 248, 294 КАС України, Хаджибейський районний суд міста Одеси
Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 ( АДРЕСА_3 , ЄДРПОУ: НОМЕР_3 ) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення повернути заявнику.
Копію ухвали надіслати позивачу.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня складання повного тексту ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено та підписано 23.09.2025 року.

Суддя Н.О. Шевчук