Справа № 640/14193/21
Суддя: Лук'янчук О.В.
Дата ухвалення: 2025-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 вересня 2025 р.м. ОдесаСправа № 640/14193/21

Головуючий в 1 інстанції: Стефанов С.О.

Дата і місце ухвалення: 25.06.2025 р., м. Одеса

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого Лук`янчук О.В.

суддів Бітова А.І.

Ступакової І.Г.

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Одесі апеляційну скаргу Комунального підприємства по ремонту і утриманню мостів і шляхів міста Києва «Київавтошляхміст» на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 25 червня 2025 року по справі за позовом Комунального підприємства по ремонту і утриманню мостів і шляхів міста Києва «Київавтошляхміст» до Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Укртрансміст», про визнання протиправним та скасування висновку, -

В С Т А Н О В И Л А:

Комунальне підприємство по ремонту і утриманню мостів і шляхів міста Києва «Київавтошляхміст» звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Державної аудиторської служби України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 14.05.2021 року про результати моніторингу закупівлі UA-2021-02-11-005827-a.

Позивач зазначає, що підприємством «Київавтошляхміст» згідно оголошення UA-2021-02-11-005827-а було розпочато процедуру закупівлі (на закупівлю послуг з поточного (середнього) ремонту шляхопроводу Каховського (№ 1) на перетині Броварського проспекту і вул. Є. Сверстюка (вул. М. Раскової) (біля станції метро «Лівобережна») на напрямку руху м. Київ м. Бровари)). Участь у даній процедурі закупівлі прийняли два учасника ДП «Граніт Україна» та ТОВ «Укртрансміст», з яким як з переможцем аукціону 14.04.2021 року замовником укладено договір № 04-37 про надання послуг. Згідно наказу Державної аудиторської служби України № 103 від 16.04.2021 року відповідачем було розпочато моніторинг закупівлі UA-2021-02-11-005827-а з підстави виявлення ознак порушень законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі. 14.05.2021 року о 16:19 год. відповідачем в електронній системі закупівель оприлюднено висновок про результати моніторингу закупівлі, згідно якого, за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» установлено порушення вимог пункту 18 частини другої статті 22 Закону, за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ДП «Граніт Україна» установлено порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі». Позивач не погоджується із зазначеним висновком, посилаючись на те, що ДП «Граніт Україна» повністю виконав вимоги пункту 1 розділу 3 тендерної документації, пункту 1.1. розділу 1 додатку 1 до тендерної документації, підстав для відхилення тендерної пропозиції в цій частині замовником не встановлено. Також позивач вказує, що враховуючи те, що тендерною документацією вимагалось надання учасником інформації про наявність начальника дільниці або іншої особи, яка виконує його функції, зазначення у довідці інформації про наявність виконавця робіт замість начальника дільниці повністю відповідає вимогам підпункту 2.1.1. пункту 2.1. розділу 1 додатку 1 до тендерної документації, підстав для відхилення тендерної пропозиції в цій частині замовником не встановлено. Крім того, на думку позивача, відповідачем не зазначено про наявність причинно-наслідкового зв`язку між виявленими порушеннями та необхідністю розірвання договору, у зв`язку з чим, вказаний контролюючим органом у висновку про результати моніторингу закупівлі спосіб усунення недоліків закупівлі як розірвання договору є необґрунтованим. Позивач вважає, що відповідачем не доведено, що з урахуванням установлених фахівцями контролюючого органу порушень законодавства про публічні закупівлі підприємством «Київавтошляхміст» не дотримано основних принципів здійснення закупівель, що зумовило настання певних негативних наслідків. Позивач зазначає, що відповідачем не визначено яких, зокрема, заходів щодо розірвання договору необхідно вжити позивачу, що відповідно свідчить про нечіткість та невизначеність акта індивідуальної дії суб`єкта владних повноважень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 травня 2021 року відкрито провадження в адміністративній справі.

Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 року № 2825-IX (далі - Закон № 2825-IX), Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На виконання вимог Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ» (далі - Закон) та визначає порядок передачі нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративних судових справ іншим окружним адміністративним судам України наказом ДСА України від 16.09.2024 року № 399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі - Порядок № 399).

Пунктами 4-7 Порядку № 399 визначено, що на розгляд та вирішення судам підлягають передачі судові справи, які нерозглянуті ОАСК та передані до КОАС, але до набрання чинності Законом, не розподілені між суддями. Матеріали щодо розгляду та вирішення окремих процесуальних питань у межах нерозглянутих судових справ підлягають передачі до судів, визначених у результаті автоматизованого розподілу судових справ між судами, проведеного відповідно до правил, установлених цим Порядком. Судові справи, вказані у переліку, які підлягають передачі судам, мають бути зареєстровані в базі даних. Перелік складається відповідальною особою протягом семи робочих днів після опублікування цього Порядку за формою, визначеною у додатку 1 до Порядку, та формується в електронній формі із застосуванням КЕП.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» ліквідаційною комісією 20.09.2024 року скеровано дану справу до Одеського окружного адміністративного суду.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.04.2025 року, адміністративну справу за № 640/14193/21 передано на розгляд судді Одеського окружного адміністративного суду Стефанову С.О.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 18 квітня 2025 року прийнято справу № 640/14193/21 до розгляду та визначено, що справа буде розглядатись в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 25 червня 2025 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій зазначає про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, неповне з`ясування обставин справи, а тому, просить рішення суду першої інстанції скасувати та постановити нове рішення, яким задовольнити позов у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на те, що відповідачем не було надано жодного доказу того, що виявлені порушення мали шкідливі наслідки та призвели до нецільового використання бюджетних коштів, чи завдали шкоди бюджету або порушили принцип добросовісної конкуренції серед учасників, при тому, що відповідно до статті 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» одним із головних завдань органу державного фінансового контролю є здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів та ефективним використанням коштів і майна. Отже, на думку позивача, вимога відповідача щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору про закупівлю не відповідає вимогам пункту 8 частини другої статті 2 КАС України, оскільки не є пропорційною виявленим порушенням. Позивач вважає, що відповідач не дотримався необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи (у вигляді розірвання укладеного договору про закупівлю) і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), а тому, такий висновок моніторингу є протиправним та має бути скасований. Позивач зазначає, що встановлення у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі вимоги вчинення дій щодо розірвання укладеного договору не віднесено до повноважень органу державного фінансового контролю та порушує принцип обґрунтованості та пропорційності, а також нівелює саме визначення моніторингу, його мету - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель. Позивач вказує, що відповідачем встановлено не передбачений законодавством спосіб усунення порушення законодавства з питань публічних закупівель, відповідач не конкретизував правові норми та обставини які дозволяють їх застосувати. Позивач вважає, що відповідач не врахував, що здійснення державного фінансового контролю спрямоване на оцінку ефективного, результативного використання та збереження фінансових ресурсів, досягнення економії бюджетних коштів, а не виявлення незначних дефектів тендерної документації, які за характером допущення неможливо віднести до порушень, що вплинули на конкурентоздатність учасників процедури закупівлі. Крім того, позивач зазначає, що в оскаржуваному висновку про результати моніторингу закупівлі відсутні посилання на неефективне, незаконне або ж нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується та є неспівмірним із вимогою відповідача про розірвання укладеного договору за результатами проведеної процедури закупівлі. На думку позивача, відповідачем залишено поза увагою, що в даному випадку виконання зобов`язальної частини оскаржуваного висновку завдасть шкоди майновим інтересам переможця процедури закупівлі та призведе до порушення принципу правової визначеності свідчитиме про втручання органу державного фінансового контролю в права як позивача, так ТОВ «Укртрансміст». Крім того, позивач вказав, що термін дії договору про закупівлю від 14.04.2021 року № 04-37, який відповідно до оскаржуваного висновку відповідач вимагає розірвати, закінчився 31.12.2022 року і позивачем в електронній системі закупівель опубліковано звіт про виконання договору про закупівлю UA-2021-02-11-005827-а, а розірвати можна тільки чинний, тобто такий, що не закінчився договір і по якому тривають господарські зобов`язання сторін.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 02 вересня 2025 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Укртрансміст».

В письмових поясненнях третя особа посилається на те, що усунення вказаних у висновку допущених позивачем порушень запропонований відповідачем спосіб шляхом розірвання договорів про закупівлю послуг суперечить принципу співмірності та пропорційності, тобто свідчить про недотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод, інтересів позивача та третіх осіб і цілями, на досягнення яких було спрямовано укладення вказаних договорів.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Судом першої інстанції встановлені наступні обставини справи.

Згідно оголошення UA-2021-02-11-005827-а, Комунальним підприємством по ремонту і утриманню мостів і шляхів міста Києва «Київавтошляхміст» було розпочато процедуру закупівлі (послуги на закупівлю послуг з поточного (середнього) ремонту шляхопроводу Каховського (№ 1) на перетині Броварського проспекту і вул. Є. Сверстюка (вул. М. Раскової) (біля станції метро «Лівобережна») на напрямку руху м. Київ м. Бровари)).

Участь у даній процедурі закупівлі прийняли два учасника ДП «Граніт Україна» та ТОВ «Укртрансміст», з яким, як з переможцем аукціону, 14.04.2021 року замовником укладено договір № 04-37 про надання послуг.

На підставі наказу Держаудитслужби від 16.04.2021 року № 103, відповідач здійснив моніторинг процедури закупівлі UA-2021-02-11-005827-а (назва предмета закупівлі: Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь за кодом ДК 021:20-8 (послуги з поточного (середнього) ремонту шляхопроводу Каховського (№ 1) на перетині Броварського проспекту і вул. Є. Сверстюка (вул. М. Раскової) (біля станції метро «Лівобережна») на напрямку руху м. Київ м. Бровари)) в частині дотримання позивачем законодавства у сфері публічних закупівель.

Підставою для прийняття рішення про початок моніторингу є виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель відповідно до пункту 4 частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

Порушення, виявлене під час моніторингу процедури закупівлі, зафіксовано у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі від 14.05.2021 року № 460, який оприлюднений в електронній системі закупівель 14.05.2021 року.

Згідно висновку, за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» установлено порушення вимог пункту 18 частини другої статті 22 цього Закону. За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ДП «Граніт Україна» установлено порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 цього Закону.

Відповідачем у висновку зазначено, що:

- за результатами моніторингу на порушення пункту 18 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» установлено, що у тендерній документації не вказано відомості стосовно вимоги про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг (в тендерній документації в пункті 7 розділу 3 «Інформація про субпідрядника/співвиконавця (у випадку закупівлі робіт чи послуг)» зазначено не передбачено);

- учасник процедури закупівлі ДП «Граніт Україна» у своїй тендерній пропозиції надав довідку від 11.03.2021 року № 120 про наявність обладнання, матеріально-технічної бази, необхідних для надання послуг, що є предметом закупівлі, в якій відсутня інформація про наявність всього обладнання, необхідного для надання послуг визначеного у технічних вимогах, а саме екскаватора та самоскида, що не відповідає вимогам пункту 1 розділу 3 тендерної документації, пункту 1.1. розділу 1 додатку 1 до тендерної документації, пунктам 66, 67, 94, 95 таблиці «Об`єми робіт» додатку 2 до тендерної документації;

- учасник процедури закупівлі ДП «Граніт Україна» надав довідку від 15.03.2021 року № 163 про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід для надання послуг, що є предметом закупівлі. При цьому, у вказаній довідці серед переліку працівників відповідної кваліфікації не міститься інформація про наявність обов`язкового працівника, а саме начальника дільниці або іншої особи, яка виконує його функції, що не відповідає вимогам підпункту 2.1.1. пункту 2.1. розділу 1 додатку 1 до тендерної документації;

- на порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі ДП «Граніт Україна», як такого, що не відповідає кваліфікаційним критеріям, установленим статтею 16 цього Закону, та допустив зазначену тендерну пропозицію до оцінки у процедурі відкритих торгів.

З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель, відповідач зобов`язав замовника здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Вважаючи вказаний висновок відповідача протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, з яких виходив останній вирішуючи справу, з огляду на викладене.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 року № 2939-XII (далі - Закон № 2939-XII), головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до частини 1 статті 5 Закону № 2939-XII, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Згідно пункту 14 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року № 922-VIII (далі Закон № 922-VIII), моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Частинами 1, 4, 6, 7, 8 статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, за результатами моніторингу процедури закупівлі UA-2021-02-11-005827-а (назва предмета закупівлі: Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь за кодом ДК 021:20-8 (послуги з поточного (середнього) ремонту шляхопроводу Каховського (№ 1) на перетині Броварського проспекту і вул. Є. Сверстюка (вул. М. Раскової) (біля станції метро «Лівобережна») на напрямку руху м. Київ м. Бровари)) відповідачем складено висновок № 460 від 14.05.2021 року, згідно якого, за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» установлено порушення вимог пункту 18 частини другої статті 22 цього Закону, за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ДП «Граніт Україна» установлено порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 цього Закону, а саме:

- за результатами моніторингу на порушення пункту 18 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» установлено, що у тендерній документації не вказано відомості стосовно вимоги про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг (в тендерній документації в пункті 7 розділу 3 «Інформація про субпідрядника/співвиконавця (у випадку закупівлі робіт чи послуг)» зазначено не передбачено);

- учасник процедури закупівлі ДП «Граніт Україна» у своїй тендерній пропозиції надав довідку від 11.03.2021 року № 120 про наявність обладнання, матеріально-технічної бази, необхідних для надання послуг, що є предметом закупівлі, в якій відсутня інформація про наявність всього обладнання, необхідного для надання послуг визначеного у технічних вимогах, а саме екскаватора та самоскида, що не відповідає вимогам пункту 1 розділу 3 тендерної документації, пункту 1.1. розділу 1 додатку 1 до тендерної документації, пунктам 66, 67, 94, 95 таблиці «Об`єми робіт» додатку 2 до тендерної документації;

- учасник процедури закупівлі ДП «Граніт Україна» надав довідку від 15.03.2021 року № 163 про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід для надання послуг, що є предметом закупівлі, проте, у вказаній довідці серед переліку працівників відповідної кваліфікації не міститься інформація про наявність обов`язкового працівника, а саме начальника дільниці або іншої особи, яка виконує його функції, що не відповідає вимогам підпункту 2.1.1. пункту 2.1. розділу 1 додатку 1 до тендерної документації;

- на порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі ДП «Граніт Україна», як такого, що не відповідає кваліфікаційним критеріям, установленим статтею 16 цього Закону, та допустив зазначену тендерну пропозицію до оцінки у процедурі відкритих торгів.

Щодо невідповідності тендерної документації вимогам пункту 18 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі».

Згідно з пунктом 31 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII, тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

Відповідно до вимог пункту 1 частини першої статті 10 Закону № 922-VIII, замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, зокрема, оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю.

Перелік загальних вимог, що мають міститися у тендерній документації перелічений у частині другій статті 22 Закону № 922-VIII, зокрема вимоги, зазначені у пункті 18 цієї частини, є обов`язковим для виконання усіма замовниками при складанні тендерної документації.

Відповідно до пункту 18 частини другої статті 22 Закону № 922-VIII, у тендерній документації зазначаються такі відомості, зокрема, вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю у разі закупівлі робіт або послуг.

Проте, як встановлено відповідачем та не спростовано позивачем, у пункті 7 розділу 3 тендерної документації, затвердженої рішенням тендерного комітету КП «Київавтошляхміст», протокол від 12.03.2021 року № 128 (далі - Тендерна документація), у рядку «Інформація про субпідрядника/співвиконавця (у випадку закупівлі робіт чи послуг)» зазначено «не передбачено».

Отже, за результатами аналізу питання відповідності вимог Тендерної документації вимогам Закону № 922-VIII Держаудитслужба дійшла правильного висновку про наявність порушення вимог пункту 18 частини другої статті 22 Закону № 922-VIII, що вірно встановлено судом першої інстанції.

Щодо невідповідності тендерної пропозиції ДП «Граніт Україна» кваліфікаційним критеріям.

Статтею 16 Закону № 922-VIII передбачено, що замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;

2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);

4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

У разі встановлення кваліфікаційного критерію фінансової спроможності замовник не має права вимагати надання підтвердження обсягу річного доходу (виручки) у розмірі більшому, ніж очікувана вартість предмета закупівлі (пропорційно очікуваній вартості частини предмета закупівлі (лота) в разі поділу предмета закупівель на частини).

Якщо для закупівлі робіт або послуг замовник встановлює кваліфікаційний критерій такий як наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій та/або наявність працівників, які мають необхідні знання та досвід, учасник може для підтвердження своєї відповідності такому критерію залучити потужності інших суб`єктів господарювання як субпідрядників/співвиконавців.

Під час проведення торгів із обмеженою участю замовником застосовуються всі кваліфікаційні критерії, встановлені частиною другою цієї статті.

У разі участі об`єднання учасників підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям здійснюється з урахуванням узагальнених об`єднаних показників кожного учасника такого об`єднання на підставі наданої об`єднанням інформації.

Відповідно до пункту 1 розділу 3 Тендерної документації, тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), та завантаження файлів, зокрема, з інформацією та документами, що підтверджує відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям згідно з розділом 1 додатка 1 до цієї тендерної документації.

Згідно з пунктом 5 розділу 3 Тендерної документації, замовник установлює один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 Закону № 922-VIII. Визначені Замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначені в додатку 1 до цієї тендерної документації.

Пункт 1.1 розділу 1 додатка 1 до Тендерної документації містить вимогу, що для підтвердження відповідності учасника такому кваліфікаційному критерію як «наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій», визначеному у статті 16 Закону № 922-VIII, завантажується довідка, складена у довільній формі, що містить інформацію про наявність обладнання, матеріально-технічної бази необхідних для надання послуг визначених у технічних вимогах.

Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі технічні вимоги до предмета закупівлі, зазначена у додатку 2 до Тендерної документації.

У пунктах 66, 67, 94, 95 таблиці «Об`єми робіт» додатка 2 до Тендерної документації вказані найменування робіт і витрат навантаження сміття екскаваторами на автомобілі-самоскиди, та перевезення будівельного сміття самоскидами.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, учасник процедури закупівлі ДП «Граніт Україна» у своїй тендерній пропозиції надав довідку від 11.03.2021 року № 120 про наявність обладнання, матеріально-технічної бази, необхідних для надання послуг, що є предметом закупівлі, у якій немає інформації про наявність всього обладнання, необхідного для надання послуг визначеного у технічних вимогах, а саме екскаватора та самоскида, що не відповідає вимогам пункту 1 розділу 3 Тендерної документації, пункту 1.1 розділу 1 додатка 1 до Тендерної документації, пунктам 66, 67, 94, 95 таблиці «Об`єми робіт» додатка 2 до Тендерної документації.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно погодився з доводами відповідача, що тендерна пропозиція ДП «Граніт Україна» не відповідає вимогам пункту 1 розділу 3 Тендерної документації, пункту 1.1 розділу 1 додатка 1 до Тендерної документації, пунктам 66, 67, 94, 95 таблиці «Об`єми робіт» додатка 2 до Тендерної документації.

Крім того, відповідно до пункту 2.1. розділу 1 додатка 1 до Тендерної документації, для підтвердження відповідності учасника такому кваліфікаційному критерію як «наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід», визначеним у статті 16 Закону № 922-VIII, завантажується довідка про наявність в учасника працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід для надання послуг, що є предметом цієї закупівлі.

Відповідно до пункту 2.1.1 розділу 1 додатка 1 до Тендерної документації, серед переліку працівників відповідної кваліфікації, вказаних у довідці, відповідно до пункту 2.1 обов`язкова наявність в учасника наступних працівників:

- головний інженер або інша особа, яка здійснює технічне керівництво діяльністю будівельної організації (1 особа);

- начальник дільниці або інша особа, яка виконує його функції (1 особа);

- виконавець робіт або інша особа, яка виконує його функції (1 особа);

- геодезист або інша особа, яка виконує комплекс геодезичних робіт (1 особи);

- майстер (1 особа).

Судом першої інстанції встановлено та не спростовується апелянтом, що ДП «Граніт Україна» надало довідку від 15.03.2021 року № 163 про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід для надання послуг, що є предметом закупівлі.

Проте, у вказаній довідці серед переліку працівників відповідної кваліфікації не міститься інформація про наявність обов`язкового працівника, а саме начальника дільниці або іншої особи, яка виконує його функції, що не відповідає вимогам підпункту 2.1.1 пункту 2.1 розділу 1 додатка 1 до Тендерної документації.

Згідно абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону № 922-VIII, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо: учасник процедури закупівлі: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону.

Таким чином, кваліфікаційні критерії є складовою тендерної документації відкритих торгів та викладені в додатку № 1, тобто невідповідність кваліфікаційному критерію, як складовій частині тендерної документації, є одночасно і невідповідністю тендерній документації замовника в цілому, та у разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону № 922-VIII повинен відхилити тендерну пропозицію учасника.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно погодився з доводами відповідача щодо наявності у спірному випадку порушень вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону № 922-VIII, а саме: замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі ДП «Граніт Україна», як таку, що не відповідає кваліфікаційним критеріям, установленим статтею 16 Закону № 922-VIII, та помилково допустив зазначену тендерну пропозицію до оцінки.

В апеляційній скарзі позивач жодним чином не оспорює та не спростовує доводи відповідача і висновки суду першої інстанції щодо встановлених порушень Закону № 922-VIII.

Позивач в апеляційній скарзі посилається виключно на протиправність висновку щодо вимоги Держаудитслужби здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України.

Колегія суддів не погоджується з доводами апелянта, з огляду на викладене.

У пункті 3 оскаржуваного висновку (зобов`язання щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель) зазначено, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Відповідно до положення статті 8 Закону № 922-VIII, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина шоста).

У висновку обов`язково зазначаються, зокрема, опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (частина сьома).

Наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552 «Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення» (далі - Наказ № 552) визначено форму та зміст висновку, який складається за наслідками моніторингу публічних закупівель.

Так, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 Розділу II має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Відповідно до частини восьмої статті 8 Закону № 922-VIII, протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Вступна і констатуюча частини форми висновку заповнені відповідно із Наказом № 552.

При цьому, частиною восьмою статті 8 Закону №922-VIII визначено порядок дій замовника державної закупівлі, в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні державної закупівлі.

Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Тобто, виходячи із структури та змісту частини восьмої статті 8 Закону № 922-VIII саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.

Також із приписів Закону № 922-VIII вбачається, що на відповідача покладений обов`язок зазначити варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Колегія суддів зазначає, що варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан.

Так, згідно абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31, пункту 2 частини другої статті 32 Закону № 922-VIII, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо: учасник процедури закупівлі: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону.

Тендер автоматично відміняється електронною системою закупівель у разі допущення до оцінки менше двох тендерних пропозицій у процедурі відкритих торгів, у разі якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднено відповідно до частини третьої статті 10 Закону.

Отже, у разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону № 922-VIII повинен відхилити тендерну пропозицію учасника.

Як встановлено судом першої інстанції, підтверджено під час апеляційного розгляду справи та жодним чином не спростовано апелянтом, у спірному випадку у замовника були підстави для відхилення тендерної пропозиції ДП «Граніт Україна», чого, всупереч вимогам пункту 1 частини першої статті 31 Закону № 922-VIII, не було зроблено та протиправно допущено такого учасника до конкурсу.

Більш того, слід звернути увагу на те, що у разі недопущення до аукціону пропозиції учасника ДП «Граніт Україна», оцінці підлягало б менше двох тендерних пропозицій у процедурі відкритих торгів, а тендер згідно з приписами пункту 2 частини другої статті 32 Закону № 922-VIII автоматично відмінився б електронною системою закупівель.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 922-VIII, договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Згідно із частиною другою статті 16 Цивільного кодексу України, одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Відповідно до частини першої статті 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.

Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.

Як вбачається зі змісту висновку, відповідач конкретизував, які саме заходи повинен вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

Тобто, вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору підлягали виконанню.

Верховний Суд уже висловлював аналогічну правову позицію в постановах від 26 жовтня 2022 року у справі № 420/693/21, від 10 листопада 2022 року у справі № 200/10092/20, від 24 січня 2023 року у справі № 280/8475/20, від 31 січня 2023 року у справі № 260/2993/21, від 15 червня 2023 року у справі № 160/5101/22, від 21 грудня 2023 року у справі № 480/11854/21.

Що стосується посилань позивача в апеляційній скарзі на те, що термін дії договору про закупівлю від 14.04.2021 року № 04-37, який відповідно до оскаржуваного висновку відповідач вимагає розірвати, закінчився 31.12.2022 року, колегія суддів зазначає, що обставини щодо закінчення строку дії договору, на які посилається позивач, настали вже після прийняття оскаржуваного висновку, а тому, не можуть бути підставою для його скасування судом.

З огляду на викладене, колегія суддів відхиляє доводи апелянта та погоджується з висновком суду першої інстанції, що спірний висновок є таким, що відповідає критеріям, визначеним у частині другій статті 2 КАС України, є правомірним та підстави для його скасування відсутні.

Водночас, судом апеляційної інстанції встановлено, що в суді першої інстанції представником відповідача було заявлено клопотання про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору переможця закупівлі ТОВ «Укртрансміст». Обґрунтовуючи заявлене клопотання відповідач посилається на те, що виконання висновку Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі має безпосередній вплив на права та обов`язки не лише позивача, а і переможця закупівлі.

Вказане клопотання не розглянуто судом першої інстанції та питання щодо залучення до участі у справі третьої особи не розглядалось.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для залучення до участі у справі в якості третьої особи переможця закупівлі під час апеляційного розгляду справи, колегія суддів направила повідомлення про розгляд вказаної справи ТОВ «Укртрансміст».

29.08.2025 року від ТОВ «Укртрансміст» надійшла заява про залучення товариства до участі у справі в якості третьої особи.

Предметом оскарження у даній справі є висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 14.05.2021 року № 460, згідно якого, Держаудитслужба зобов`язала позивача здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Колегія суддів звертає увагу на те, що в постанові від 02 квітня 2020 року у справі № 400/2165/19 Верховний Суд наголосив, що висновок, складений за наслідками моніторингу закупівель, є індивідуально-правовим актом, його виконання має безпосередній вплив на права і обов`язки не лише позивача, але й переможця конкурсу у сфері публічних закупівель.

Колегією суддів встановлено, що судом першої інстанції при розгляді цієї справи не було залучено ТОВ «Укртрансміст», що стало переможцем тендеру із закупівлі.

Колегія суддів зазначає, що участь у справі третіх осіб з одного боку обумовлена завданням адміністративного судочинства, яким згідно з частиною першою статті 2 КАС України є справедливий, неупереджений та своєчасний захист прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин, а з іншого - вимогами процесуального законодавства про законність і обґрунтованість судового рішення.

Натомість, правовим наслідком незалучення до участі у справі третіх осіб є порушення конституційного права на судовий захист, оскільки особи не беруть участі у справі, вирішення якої може безпосередньо вплинути на їх права, свободи, інтереси або обов`язки та не реалізують комплексу своїх процесуальних прав.

Частиною 2 статті 49 КАС України визначено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Відповідно до частини 5 статті 49 КАС України, про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, мають права та обов`язки, визначені у статті 44 цього Кодексу (частина 2 статті 51 КАС України).

Таким чином, вирішення даної адміністративної справи може безпосередньо вплинути на права, інтереси або обов`язки переможця процедури закупівлі, а саме ТОВ «Укртрансміст», з яким укладено договір за результатами проведеної закупівлі та яке не є стороною у справі.

З огляду на зазначене, задля запобігання порушення конституційного права ТОВ «Укртрансміст» на судовий захист, з метою забезпечення реалізації ним своїх процесуальних прав, судом апеляційної інстанції залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, - ТОВ «Укртрансміст», що помилково не було здійснено судом першої інстанції.

Згідно ч.ч. 1, 2, 3 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, якщо, зокрема, суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі.

На підставі наведеного у сукупності, оскільки вирішення даної адміністративної справи може безпосередньо вплинути на права, інтереси або обов`язки переможця процедури закупівлі, а саме ТОВ «Укртрансміст», з яким укладено договір за результатами проведеної закупівлі, проте, суд першої інстанції не залучив ТОВ «Укртрансміст» до участі у справі в якості третьої особи, хоча позивач посилався на порушення прав переможця закупівлі, про що зазначено і в апеляційній скарзі, а також в матеріалах справи в суді першої інстанції міститься відповідне клопотання відповідача щодо залучення третьої особи, яке не розглянуто судом, що є порушенням норм процесуального права, яке є обов`язковою підставою для скасування судового рішення, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, рішення суду першої інстанції скасуванню із прийняттям нового судового рішення про відмову в задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 241, 243, 250, 308, 309, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства по ремонту і утриманню мостів і шляхів міста Києва «Київавтошляхміст» задовольнити частково.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 25 червня 2025 року скасувати.

Прийняти нове судове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову Комунального підприємства по ремонту і утриманню мостів і шляхів міста Києва «Київавтошляхміст» до Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Укртрансміст», про визнання протиправним та скасування висновку відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках, визначених ст. 328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено та підписано 16.09.2025 року.

Головуючий суддя: О.В. Лук`янчук

Суддя: А. І. Бітов

Суддя: І. Г. Ступакова