Справа № 826/5988/18
Суддя: Самойлюк Г.П.
Дата ухвалення: 2025-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 826/5988/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Самойлюк Г.П., розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовною заявою Акціонерного товариства "ПРАВЕКС БАНК" до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява Акціонерного товариства "ПРАВЕКС БАНК" до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про визнання протиправними та скасування повністю податкових повідомлень-рішень від № від 03.04.2018 року про застосування до позивача штрафу у розмірі 53380,00 грн. та № від 13.04.2018 року про застосування до позивача штрафу у розмірі 142800,00 грн., прийняті Офісом великих платників податків Державної фіскальної служби України.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що за інформацією ДФС, рахунок 536 було закрито 28.03.2016 р. Водночас дана інформація є недостовірною, оскільки даний рахунок було закрито в попередньому програмному забезпеченні 21.05.2007 р. Тож очевидною є безпідставність притягнення Банку до відповідальності з урахуванням спливу граничного строку застосування штрафних санкцій до платника податків у 1095 днів (ст.102 і 114 ПК України). Визначені п. 102.1 ст. 102 ПК України граничні строки для нарахування грошових зобов`язань повинні застосовуватись Органом ДФС, у тому числі, при нарахуванні штрафних санкцій навіть у подібних випадках (не дивлячись на те, що вони не передбачають подання Банком декларації). Про це, зокрема, свідчить лист ДФСУ від 05.05.2017 р. № 11356/7/99-99-14-03-03-17: «У разі проведення перевірок з питань дотримання податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи ДФС, а також визначення за їх результатами суми грошових зобов`язань платника податків у випадках, коли Кодексом не передбачено подання декларації, застосування строків давності повинно здійснюватися з урахуванням терміну позовної давності (1095 днів)». За інформацією ДФС, рахунок 961 було закрито 19.02.2015 р. Водночас дана інформація є недостовірною, оскільки даний рахунок було закрито у попередньому програмному забезпеченні 19.02.2003 р. Враховуючи положення ст.114 ПКУ, в даному випадку строк давності для застосування штрафних санкцій сплив. Тож очевидною є безпідставність притягнення Банку до відповідальності. За інформацією, вказаною ДФС в Акті перевірки, рахунок НОМЕР_1 було закрито 03.01.2017 р. Водночас дана інформація є недостовірною, оскільки даний рахунок було закрито 12.01.2017 р., про що повідомлено ДФС 12.01.2017 р. Відтак в діях Банку відсутні порушення строків повідомлення про закриття рахунку. Щодо рахунку НОМЕР_2 з датою відкриття 31.03.2017 р. позивач повідомив, що файл-повідомлення @F відправлено до ДФС 31.03.2017 р. (між тим 01-02.04.2017 вихідні дні), квитанція @F1 отримана від ДФС 31.03.2017 без помилок. Оскільки у файлі-відповіді @R за вказаним рахунком була відсутня будь-яка інформація, тому після з`ясування причин її відсутності зі співробітником ДФС 03.04.2017 р. повторно був відправлений файл- повідомлення про відкриття даного рахунку, на який файл-відповідь про взяття на облік рахунку від ДФС отримано 04.04.2017 р. Відтак в діях Банку відсутні порушення щодо строків повідомлення ДФС про відкриття рахунку, оскільки повідомлення направлено своєчасно, водночас рахунок взято на облік лише після повторного направлення Банком повідомлення про відкриття рахунку. Щодо рахунку НОМЕР_3 з датою закриття 02.06.2015 р., за інформацією вказаною ДФС, повідомлено, що даний рахунок станом на період перевірки відкрито, тому інформація щодо отримання ДФС повідомлення про закриття вказаного рахунку недостовірна. Цей факт підтверджується Книгою реєстрації за рахунком станом на 30.06.2017 р. Щодо рахунку НОМЕР_4 було відкрито у 2012 році не з ініціатив клієнта. Зміна вказаного рахунку відбулась по ініціативі Банку у результаті зміни банківських реквізитів (МФО Банку) в порядку розділу 19 Інструкції Національного Банку України №492 «Про порядок відкриття, використання і закриття рахунків у національній та іноземних валютах», у редакції від 11.2011р. Цей рахунок був відкритий Банком як технічний, в процесі підготовки до переходу на нове програмне забезпечення та перенесення усіх даних по відкритим рахункам. По цьому рахунку операції клієнта не здійснювались, такі рахунки не мігрували в нове програмне забезпечення, оскільки були закриті в старому програмному забезпеченні, про що було повідомлено відповідні контролюючі органи у строки та у порядку встановленому законодавством. Вказаний рахунок на сьогоднішній день (в тому числі за перевіряємий період) у Банку відсутній. Пояснення по даному рахунку надавались у ході перевірки відповідно до запиту. Крім того очевидною є безпідставність притягнення Банку до відповідальності з урахуванням спливу граничного строку застосування штрафних санкцій до платника податків у 1095 днів (ст. 102 і 114 ПК України)». За рахунками у кількості 61 шт. з датою відкриття та закриття 27.06.2017 р. повідомлено, що у зв`язку з масовою кібератакою на інформаційні ресурси банків України та відсутністю технічної можливості відправити у день відкриття/закриття рахунку файлу- повідомлення, який був сформований 27.06.2017 р., повідомлення було направлено до ДФС України 29.06.2017 р., про що було повідомлено ДФС України листом №2537/12-01-2БТ від 27.06.2017. Враховуючи вищевикладене, Банк своєчасно та належним чином направляв до ДФС повідомлення про відкриття та закриття рахунків клієнтів, отже підстави для притягнення Банку до відповідальності відсутні.

Також, позивач зазначив, що обов`язок платника податків щодо подання відомостей за формою № 20-ОПП виникає виключно щодо майна та дій, у зв`язку з якими у нього виникають обов`язки щодо сплати податків та зборів. Тобто наявність таких об`єктів має спричинювати виникнення у платника податків обов`язків щодо сплати податків. Якщо ж наявність об`єкту не спричиняє таких наслідків, подавати за ним форму № 20-ОПП не потрібно. АТ «ПРАВЕКС БАНК» повідомляє, що для здійснення своєї діяльності використовує нежитлові приміщення на підставі договорів оренди, перелік яких був наведений у Додатку 29 до Акту та передбачений у Розрахунку штрафних санкцій згідно Податковому повідомленню-рішенню № від 03.04.2018 р., але таке використання не призводить до виникнення в Банку, як орендаря, жодного об`єкту оподаткування та обов`язку щодо сплати податків та зборів. ПК України з використанням нерухомості пов`язує сплату податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки. Між тим, відповідно до п.п. 266.1.1 п. 266.1 ст. 266 ПК України платниками цього податку визначені виключно власники об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості. Банк також використовує у своїй діяльності на праві оренди земельні ділянки у кількості дев`яти ділянок, які є об`єктами з плати на землю за ст. 288 ПК України. При цьому за такими об`єктами, оскільки вони призводять до виникнення у платника податків обов`язків щодо сплати податків, Банком було подано до контролюючих органів повідомлення за формою № 20-ОПП. Відомості про ці факти були надані Органу ДФС під час перевірки та належним чином підтверджені. Оскільки платник податків не є власником орендованих приміщень, у такого платника податків у зв`язку з їх використанням не виникає жодного об`єкту оподаткування, а тому банк не зобов`язаний подавати за такими об`єктами повідомлення за формою № 20-ОПП. У п. 117.1 ст. 117 ПК України відсутні будь-які посилання на те, що штраф накладається щодо кожного об`єкту, щодо якого платником податків не було подано повідомлення за формою № 20-ОПП (при цьому такі посилання містяться, наприклад, у п. 120.1 ПК України щодо кожного неподання або несвоєчасного подання податкової звітності та у п.118.1 ПК України щодо кожного неподання або несвоєчасного подання інформації про відкриття або закриття банківських рахунків). Також, якщо Банк, на думку Органу ДФС, не виконував протягом певного періоду обов`язок щодо подання повідомлення за формою № 20-ОПП, таке порушення повинно розглядатись як продовжуване. При цьому, враховуючи те, що згідно зі ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення, за дії (бездіяльність), які у своїй сукупності складають Єдине продовжуване правопорушення, можливо притягнути до відповідальності лише один раз.

Банк вважає, що наведена норма Кодексу не має ніякого відношення до ситуації, яка спричинила направлення Банку податкового повідомлення-рішення. Орган ДФС не мав юридичних підстав посилатися на цю статтю, оскільки нею передбачена відповідальність за інші порушення: 1) неподання у строки та у випадках, передбачених цим Кодексом, заяв або документів для взяття на облік у відповідному контролюючому органі. Такими заявами с форми № 1-ОПП та № 5-ОПП, у той час як форму № 20-ОПП платники податків подають лише довідково. Її неподання жодним чином не нівелює факт взяття на облік платника в податковому органі; 2) неподання у строки та у випадках, передбачених цим Кодексом, заяв або документів для реєстрації змін місцезнаходження чи внесення інших змін до своїх облікових даних. Цей склад порушення також не охоплює неподання форми № 20-ОПП; 3) неподання виправлених документів для взяття на облік чи внесення змін, подання з помилками чи у неповному обсязі, неподання відомостей стосовно осіб, відповідальних за ведення бухобліку та/або складення податкової звітності. Цей склад порушення також не охоплює неподання форми № 20-ОПП. За таких обставин Орган ДФС не має жодних підстав накладати штраф за п. 117.1 ст. 117 ПК України у разі виявлення випадків неподання повідомлення

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від від 19.04.2018 року відкрито провадження у справі.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" № 2825-ІХ, визначено Ліквідувати Окружний адміністративний суд міста Києва.

На підставі Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 року № 399, Акту приймання-передачі від 29.01.2025 року, Розпорядження керівника апарату Одеського окружного адміністративного суду №1 від 03.02.2025 "Про здійснення реєстрації та автоматизованого розподілу судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва" та протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 04.02.2025 року адміністративну справу №826/5988/18 розподілено судді - Г.П. Самойлюк.

Ухвалою від 10.02.2025 року прийнято до провадження адміністративну справу № 826/5988/18. Вирішено, що розгляд справи буде здійснюватися в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін на підставі ст.262 КАС України, у межах строків, визначених ст.258 КАС України та з урахуванням встановлених сторонам строків для подання заяв по суті.

Ухвалою від 19.06.2025 року призначено розгляд справи справу № 826/5988/18 за правилами загального позовного провадження зі стадії проведення підготовчого засідання.

Ухвалою від 15.07.2025 року, що занесена до протоколу засідання, замінено відповідача по справі з Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

Ухвалою від 25.08.2025 року, що занесена до протоколу засідання, закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою від 10.09.2025 року, що занесена до протоколу засідання, продовжено розгляд справи в порядку письмового провадження.

Від відповідача надійшов відзив на позовному заяву, в якому останній просить відмовити у задоволенні позовних вимог, зазначаючи, що контролюючим органом було проведено позапланову виїзну перевірку АТ «ПРАВЕКС БАНК» з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2011 по 30.06.2017, за результатами якої складено акт від 08.12.2017. За результатом перевірки встановлено порушення Позивачем вимог п.69.2, п.69.4 ст 69 ПКУ, що полягало у несвоєчасному повідомлені банком про відкриття/закриття рахунків по суб`єктам підприємницької діяльності та здійснення видаткових операцій за рахунками платника податків до отримання повідомлення контролюючому органу про взяття рахунка на облік в контролюючих органах. Також перевіркою встановлено, що Позивачем подавались з порушенням терміну повідомлення про облік об`єктів оподаткування в контролюючих органах за формою № 20-ОПП. Тобто, Державною фіскальною службою України було надано перелік рахунків, повідомлення про відкриття/закриття яких були направлені до контролюючих органів для взяття на облік з порушенням термінів визначених п.69.2 ст.69 ПКУ. Згідно отриманої інформації банком направлено до ДПІ повідомлення про відкриття/закриття рахунків клієнтів з порушенням строків подання. Контролюючий орган зазначає, що твердження Позивача у даній справі є необґрунтованими та такими, що не відповідають нормам законодавства та не підтверджені належними та допустимими доказами. З контексту норми п. 118.1 ст. 118 ПК України вбачається, що законодавець не ставить застосування штрафних санкцій за порушення встановлених термінів повідомлення банком відповідного податкового органу про відкриття/закриття банківських рахунків платникам податків в залежність від наявності вини банку. Підставою для застосування встановлених цією статтею Кодексу санкцій є лише факт порушення встановленого законом терміну. При цьому, платник податків зобов`язаний подавати повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність, за формою № 20-ОПП кожного разу після реєстрації, створення чи відкриття нових об`єктів оподаткування або об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням або через які провадиться діяльність. Невиконання платником податків такого податкового обов`язку є підставою для притягнення його до відповідальності відповідно до статті 117 ПК України за кожне порушення.

Відповідно до п.10 ч.1 ст. 4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд,

ВСТАНОВИВ:

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, 27.10.2004 року проведено державну реєстрацію Акціонерного товариства "ПРАВЕКС БАНК" ().

Офісом великих платників податків ДФС видано наказ № 2067 від 19.09.2017 року про проведення документальної планової виїзної перевірки ПАТ КБ "ПРАВЕКС БАНК" () з питань дотримання вимог податкового законодавства за період з 01.07.2011 по 30.06.2017, валютного законодавства за період з 01.07.2011 по 30.06.2017, з питань єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.07.2011 по 30.06.2017.

За результатом проведеної перевірки контролюючим органом складено акт від 08.12.2017 № 4722/28-10-43-02/14360920, в якому зафіксовані порушення норм податкового законодавства, зокрема п.69.2 та п.69.4 ст.69 Податкового кодексу України 02.12.2010 № 2755-VI Банком несвоєчасно повідомлено про відкриття закриття рахунків по суб`єктам підприємницької діяльності та здійснено видаткові операцію за рахунками платника податків до отримання повідомлення контролюючим органом про взяття рахунка на облік в контролюючих органах; п.63.3 ст.63 Податкового кодексу України в частині своєчасності та правильності повідомлення про облік об`єктів оподаткування або об`єктів, які пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність в контролюючих органах за формою №20-ОПП.

В акті перевірки від 08.12.2017 № 4722/28-10-43-02/14360920 серед іншого зазначено, що перевіркою своєчасності повідомлення ПАТ КБ «Правекс банк» () (далі - Банк) про відкриття/закриття кореспондентських рахунків та здійснення видаткових операцій за рахунками платників податків встановлено порушення строків подання повідомлень та здійснення видаткових операцій. Листом Департаменту аудиту Державної фіскальної служби України (вих. від 27.09.2017 №26062/7/99-99-14-06-01-17) було надано перелік рахунків, повідомлення про відкриття закриття яких були направлені до контролюючих органів для взяття на облік з порушенням термінів, визначених 1.69.2 ст.69 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 №2755-V1 зі змінами та доповненнями. Згідно наданої в ході перевірки інформації про відкриття/закриття рахунків платників податків встановлено, що банком направлено до ДПІ районів в електронному вигляді повідомлення про відкриття/закриття рахунків клієнтів з порушенням строків подання, перелік рахунків, щодо яких встановлено порушення наведено в Додатку №27. За результатами вибіркової перевірки встановлено, що банком порушено вимоги п.69.2 ст.69 Податкового кодексу України 02.12.2010 № 2755-VI зі змінами та доповненнями в частині несвоєчасного повідомлення про відкриття/закриття рахунків по суб`єктам підприємницької діяльності наведених в Додатку №27.

Також, в акті від 08.12.2017 № 4722/28-10-43-02/14360920 вказано, що в ході перевірки ПАТ КБ «Правекс банк» встановлено, що в перевіряємому періоді банком не подавались та/або подавались з порушенням терміну повідомлення про облік об`єктів оподаткування в контролюючих органах за формою № 20-ОПП встановленою Порядком обліку платників податків та зборів, затвердженого наказом Мінфіну від 09.12.2011 №1588 (зі змінами та доповненнями) (далі Порядок). За результатами вибіркової перевірки встановлено, що банком порушено вимоги п.63.3 ст.63 Податкового кодексу України в частині своєчасності та правильності повідомлення про облік об`єктів оподаткування або об`єктів, які пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність в контролюючих органах за формою №20-ОПП, об`єкти щодо яких встановлено порушення наведено в Додатку №29.

ПАТ КБ "ПРАВЕКС БАНК" подало заперечення на акт перевірки від 08.12.2017 № 4722/28-10-43-02/14360920 та доповнення до них.

28.12.2017 року Офісом великих платників податків ДФС надано відповідь на заперечення, якою висновки акту перевірки від 08.12.2017 № 4722/28-10-43-02/14360920 викладено в іншій редакції.

03 січня 2018 року Офісом великих платників податків ДФС винесено ППР № , яким до ПАТ КБ "ПРАВЕКС БАНК" застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 2774060,00 грн. та ППР № , яким до ПАТ КБ "ПРАВЕКС БАНК" застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 193290,00 грн.

ПАТ КБ "ПРАВЕКС БАНК" подало скаргу на ППР від 03.01.2018 року № , № , яку рішенням ДФС від 19.03.2018 року задоволено частково, зокрема скасовано ППР від 03.01.2018 року № , № у частині нарахування штрафних санкцій, застосованих з порушенням строків визначених п. 114.1 ст. 114, ст. 102 ПКУ, а в іншій частині зазначені ППР залишено без змін.

03 квітня 2018 року Офісом великих платників податків ДФС винесено ППР № , яким на підставі акта перевірки від 08.12.2017 №4722/28-10-43-02/14360920, відповіді на заперечення від 28.12.2017 № 67111/10/28-10-43-02-21 та рішення про результати розгляду скарги від 19.03.2018 №9547/6/99-99-11-01-02-25, за порушення п. 63.3 ст. 63 ПКУ, до ПАТ КБ "ПРАВЕКС БАНК" застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 142800,00 грн. та ППР № , яким за порушення п. 69.2 ст. 69 ПКУ до ПАТ КБ "ПРАВЕКС БАНК" застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 53380,00 грн.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представника позивача та відповідача, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 75.1 ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи. Види документальних перевірок, порядок планування, проведення та оформлення їх результатів, що проводяться контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, встановлюються Митним кодексом України.

Згідно п.п. 75.1.2 п. 75.1 ст. 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальна планова перевірка проводиться відповідно до плану-графіка перевірок. Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом. Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Відповідно до ст. 77 ПК України документальна планова перевірка повинна бути передбачена у плані-графіку проведення планових документальних перевірок. План-графік документальних планових перевірок на поточний рік оприлюднюється на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, до 25 грудня року, що передує року, в якому будуть проводитися такі документальні планові перевірки. Про проведення документальної планової перевірки керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу приймається рішення, яке оформлюється наказом. Право на проведення документальної планової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому (його представнику) не пізніше ніж за 10 календарних днів до дня проведення зазначеної перевірки надіслано (вручено) у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної планової перевірки та письмове повідомлення із зазначенням дати початку проведення такої перевірки. Допуск посадових осіб контролюючих органів до проведення документальної планової виїзної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу. Документальна планова невиїзна перевірка здійснюється у порядку, передбаченому статтею 79 цього Кодексу. Строки проведення документальної планової перевірки встановлені статтею 82 цього Кодексу. Перелік матеріалів, які можуть бути підставою для висновків під час проведення документальної планової перевірки, та порядок надання платниками податків документів для такої перевірки встановлено статтями 83, 85 цього Кодексу. Порядок оформлення результатів документальної планової перевірки встановлено статтею 86 цього Кодексу.

Згідно п. 86.1 ст. 86 ПК України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка. Акт (довідка), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, або особами, уповноваженими на це у встановленому порядку, у строки, визначені цим Кодексом, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов`язаний його підписати. Акт перевірки - документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає її результати. Матеріали перевірки - це: акт (довідка) перевірки з інформативними додатками, які є його невід`ємною частиною; заперечення, надані платником податків до акта (довідки) перевірки (у разі їх наявності на час розгляду); пояснення та їх документальне підтвердження, які надані платником податків відповідно до підпункту 16.1.15 пункту 16.1 статті 16 та відповідно до абзацу другого підпункту 17.1.6 пункту 17.1 статті 17 розділу I цього Кодексу. Порядок оформлення результатів перевірок, що проводяться контролюючими органами, визначеними підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, та надання заперечень до них визначається Митним кодексом України.

Відповідно до п. 69.1 ст. 69 ПК України банки та інші фінансові установи відкривають поточні та інші рахунки платникам податків - юридичним особам (резидентам і нерезидентам) незалежно від організаційно-правової форми, відокремленим підрозділам та представництвам юридичних осіб, для яких законом установлені особливості їх державної реєстрації та які не включаються до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, фізичним особам, які провадять незалежну професійну діяльність, за наявності документів, виданих контролюючими органами, що підтверджують взяття їх на облік у таких органах, або виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (для осіб, взяття на облік яких у контролюючих органах здійснюється на підставі відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, наданих державним реєстратором згідно із Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань") чи інформації з цього реєстру, отриманої банком відповідно до закону, із зазначенням даних про взяття на облік в контролюючих органах як платника податків.

Пунктом 69.2 ст. 69 ПК України визначено, що банки та інші фінансові установи зобов`язані надіслати повідомлення про відкриття або закриття рахунка платника податків - юридичної особи, у тому числі відкритого через його відокремлені підрозділи, чи самозайнятої фізичної особи до контролюючого органу, в якому обліковується платник податків, у день відкриття/закриття рахунка. У разі відкриття або закриття рахунка платника податків - банку, у тому числі відкритого через його відокремлені підрозділи, повідомлення надсилається в порядку, визначеному цим пунктом, лише в разі відкриття або закриття кореспондентського рахунка. У разі відкриття або закриття власного кореспондентського рахунка банки зобов`язані надіслати повідомлення до контролюючого органу, в якому обліковуються, в строки, визначені цим пунктом.

Згідно п. 69.3 ст. 69 ПК України контролюючий орган не пізніше наступного робочого дня з дня отримання повідомлення від фінансової установи про відкриття рахунка зобов`язаний направити повідомлення про взяття рахунка на облік або відмову у взятті контролюючим органом рахунка на облік із зазначенням підстав у порядку, визначеному цим Кодексом. Якщо контролюючий орган протягом строку, встановленого абзацом першим цього пункту, не направив повідомлення про відмову у взятті рахунка на облік, такий рахунок вважається взятим на облік у контролюючому органі за мовчазною згодою - у час та дату отримання фінансовою установою повідомлення (квитанції) контролюючого органу про підтвердження факту прийняття повідомлення до оброблення згідно з порядком подання повідомлень, встановленим відповідно до пункту 69.5 цієї статті.

Відповідно до п. 69.5 ст. 69 ПК України Порядок подання та форма і зміст повідомлень про відкриття/закриття рахунків платників податків у банках та інших фінансових установах, перелік підстав для відмови контролюючих органів у взятті рахунків на облік визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, за погодженням з відповідними державними органами, які регулюють діяльність фінансових установ.

Згідно п. 69.6 ст. 69 ПК України банки та інші фінансові установи за невиконання норм цієї статті несуть відповідальність, передбачену цим Кодексом.

Відповідно до п. 118.1 ст. 118 ПК України неподання банками або іншими фінансовими установами відповідним контролюючим органам в установлений статтею 69 цього Кодексу строк повідомлення про відкриття або закриття рахунків платників податків - тягне за собою накладення штрафу у розмірі 340 гривень за кожний випадок неподання або затримки.

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку подання повідомлень про відкриття/закриття рахунків платників податків у банках та інших фінансових установах до контролюючих органів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 18.08.2015 № 721 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), визначено, що Національний банк України, банки та інші фінансові установи (далі - фінансові установи) у день відкриття/закриття рахунка платника податків подають відомості про це в електронному вигляді з використанням надійних засобів електронного цифрового підпису з посиленими сертифікатами відкритих ключів засобами електронної пошти мережі Інтернет (далі - засоби телекомунікаційного зв`язку) на адресу Інформаційного порталу Державної фіскальної служби України. У разі відкриття/закриття власних кореспондентських рахунків банки направляють Повідомлення на адресу Інформаційного порталу ДФС у порядку, визначеному цим пунктом. У разі відкриття/закриття одного спільного рахунку у цінних паперах для декількох осіб, у спільній власності яких перебувають цінні папери, депозитарні установи направляють Повідомлення щодо кожного платника податків окремо із зазначенням у Повідомленнях спільного рахунку. Форму та зміст електронних Повідомлень наведено у додатку 1 до цього Порядку. Адресу Інформаційного порталу ДФС розміщено на офіційному веб-порталі ДФС (далі - веб-портал).

Відповідно до п. 2 розділу ІІ Порядку № 721 у разі неможливості подання з технічних причин Повідомлення в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв`язку таке Повідомлення може бути надано або надіслано поштою з повідомленням про вручення в паперовому вигляді за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку у день відкриття/закриття рахунка до контролюючого органу, в якому платник податків обліковується як платник податків і зборів. У такому разі Повідомлення надається або надсилається разом із супровідним листом, в якому зазначається причина неможливості подання Повідомлення в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв`язку.

Згідно п. 4 розділу ІІ Порядку № 721 контролюючий орган не пізніше наступного робочого дня з дня отримання Повідомлення в електронному вигляді зобов`язаний надіслати до фінансової установи засобами телекомунікаційного зв`язку електронне повідомлення-відповідь щодо взяття рахунка на облік у контролюючому органі (далі - Повідомлення-відповідь), структура якого визначається згідно з додатком 1 до цього Порядку. У разі відмови у взятті рахунка на облік Повідомлення-відповідь повинно містити підставу для відмови. Якщо контролюючий орган протягом строку, визначеного абзацом першим цього пункту, не направив повідомлення про відмову у взятті рахунка на облік, такий рахунок вважається взятим на облік у контролюючому органі за мовчазною згодою - у час та дату отримання фінансовою установою повідомлення (квитанції) контролюючого органу про підтвердження факту прийняття повідомлення до оброблення.

Відповідно до п. 5 розділу ІІ Порядку № 721 у разі надходження від фінансової установи повідомлення про відкриття рахунка платника податків у паперовому вигляді контролюючий орган не пізніше наступного робочого дня з дня отримання Повідомлення зобов`язаний надати або надіслати поштою з повідомленням про вручення до фінансової установи, в якій відкрито рахунок платника податків, корінець повідомлення з відміткою про взяття рахунка на облік або повідомлення контролюючого органу про відмову в узятті на облік рахунка платника податків за формою № П2, наведеною в додатку 3 до цього Порядку, із зазначенням причини відмови.

Порядок обміну інформацією в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв`язку визначений розділом V Порядку № 721, яким визначено, що при обміні інформацією щодо відкриття та закриття рахунків в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв`язку фінансові установи та ДФС повинні додержуватися такого порядку:

1) фінансова установа створює Файл повідомлень відповідно до затвердженого формату за допомогою програмного забезпечення. Формат Файла повідомлень (функціональний підтип файла F, P або K) наведено у додатку 1 до цього Порядку. Після підготовки фінансовою установою Файла повідомлень на нього накладаються ЕЦП відповідальних посадових осіб фінансової установи у такому порядку: першим - ЕЦП другої відповідальної особи фінансової установи, другим - ЕЦП першої відповідальної особи фінансової установи, третім - ЕЦП, що є аналогом відбитка печатки фінансової установи;

2) після накладання ЕЦП фінансова установа здійснює шифрування Файла повідомлень з використанням відкритого ключа Інформаційного порталу ДФС, що міститься в посиленому сертифікаті відкритого ключа (сертифікаті шифрування), та направляє його на адресу ДФС через електронну пошту мережі Інтернет. Другий примірник Файла повідомлень у відкритому вигляді з накладеними ЕЦП зберігається у фінансовій установі;

3) квитанція про одержання (далі - перша квитанція) Файла повідомлень - це Файл, що формується програмним забезпеченням ДФС та засвідчує факт і час одержання Файла повідомлень. Формат першої квитанції наведено у додатку 1 до цього Порядку. Перша квитанція є підтвердженням фінансовій установі передачі її Файла повідомлень до ДФС засобами телекомунікаційного зв`язку у разі, якщо код помилки згідно з довідником помилок, наведеним у додатку 5 до цього Порядку, за Файлом повідомлень, що квитується, дорівнює нулю. Перша квитанція надсилається ДФС на адресу електронної пошти фінансової установи, з якої було надіслано Файл повідомлень;

4) після одержання від фінансової установи Файла повідомлень ДФС проводить його розшифрування, перевірку ЕЦП, перевірку відповідності розшифрованого файла затвердженому формату;

5) квитанція про прийняття до оброблення (далі - друга квитанція) Файла повідомлень - це Файл, що формується програмним забезпеченням ДФС та засвідчує факт та час проходження Файлом повідомлень форматно-логічного контролю, а також містить відомості щодо приймання інформації Файла повідомлень до оброблення або її відхилення. У другій квитанції зазначаються реквізити Файла повідомлень, що квитується, інформація про фінансову установу, результати розшифрування, відповідність Файла повідомлень затвердженому формату (код помилки за Файлом повідомлень, що квитується) та код помилки щодо кожного Повідомлення, яке відбраковується. Формат другої квитанції наведено у додатку 1 до цього Порядку;

6) якщо надісланий Файл повідомлень сформовано з помилкою, яка унеможливлює його оброблення, то фінансовій установі надсилається друга квитанція про неприйняття Файла повідомлень до оброблення із зазначенням причини. Вся інформація, яка містилася у такому Файлі повідомлень, вважається неприйнятою ДФС. Якщо Файл повідомлень, що квитується, має помилки в окремих Повідомленнях, то інформація з таких Повідомлень не приймається ДФС та друга квитанція містить відповідний код помилки для кожного Повідомлення, яке відбраковується. Решту Повідомлень з Файла повідомлень, що квитується, ДФС приймає до оброблення;

7) Файл-відповідь про результати оброблення Файла повідомлень формується програмним забезпеченням ДФС та містить відомості щодо взяття на облік / відмову у взятті на облік у контролюючих органах рахунків платників податків, інформація про відкриття яких надійшла у Файлі повідомлень, на який надається Файл-відповідь, і була прийнята до оброблення в ДФС. Формат Файла-відповіді (функціональний підтип файла R або D) наведено у додатку 1 до цього Порядку. У Файлі-відповіді зазначаються реквізити Файла повідомлень, на який надається відповідь, інформація про фінансову установу та платників податків, які відкривають рахунки у фінансовій установі, реквізити рахунків, а також відомості про дати взяття на облік або причини відмови у взятті на облік у контролюючих органах рахунків платників податків. Якщо жодне з повідомлень про відкриття рахунків, які надійшли у Файлі повідомлень, за даними другої квитанції не було прийнято до оброблення, то на такий Файл повідомлень не надається Файл-відповідь. Сформовані друга квитанція та Файл-відповідь після накладання на них ЕЦП засобами програмного забезпечення ДФС включаються до пакета файлів (ZIP-архів);

8) на всі документи, які формуються ДФС, накладається ЕЦП Інформаційного порталу ДФС, здійснюється їх шифрування з використанням відкритого ключа фінансової установи, що міститься у сертифікаті шифрування, виданого акредитованим центром сертифікації ключів, та надсилання засобами телекомунікаційного зв`язку на адресу електронної пошти цієї фінансової установи. Другі примірники квитанцій та Файла-відповіді в електронному вигляді зберігаються в ДФС;

9) фінансова установа після отримання квитанцій та/або пакета файлів проводить їх розшифрування, перевірку ЕЦП Інформаційного порталу ДФС, у разі отримання пакета файлів - його розархівування та перевірку ЕЦП квитанції та Файла-відповіді, що містяться в пакеті файлів, перевірку відповідності розшифрованих файлів затвердженому формату та співставлення отриманої інформації зі змістом Файла повідомлень. Після одержання Файла-відповіді фінансова установа направляє на адресу ДФС квитанцію про прийняття до оброблення (друга квитанція) Файла-відповіді. Формат квитанції наведено у додатку 1 до цього Порядку. Другі примірники квитанцій та Файла-відповіді після розшифрування зберігаються у фінансовій установі в електронному вигляді;

10) ДФС забезпечує цілодобовий прийом Файлів повідомлень. У разі одержання Файла повідомлень до 16-ї години фінансовій установі протягом двох годин з часу прийняття надсилається перша квитанція, яка засвідчує факт одержання Файла повідомлень, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного робочого дня. Якщо на електронну адресу фінансової установи протягом зазначеного строку після відправки Файла повідомлень не надійшла перша квитанція, то фінансова установа має вважати Файл повідомлень неодержаним і вжити заходів для його повторного відправлення. Оброблення Файлів повідомлень здійснюється з 9-ї до 17-ї години щодня, крім вихідних, святкових та неробочих днів. Якщо на адресу ДФС протягом одного робочого дня після відправки пакета файлів не надійшла квитанція від фінансової установи про приймання Файла-відповіді, то ДФС вважає Файл-відповідь неодержаним і вживає заходів для його повторного відправлення. ДФС надає список телефонів технічної підтримки на веб-порталі;

11) фінансова установа у разі неможливості розшифрування та оброблення квитанцій, які надійшли від ДФС не в складі пакетів файлів та/або пакетів файлів, отримання першої чи другої квитанції з кодом помилки, відмінним від нуля, або неотримання другої квитанції та/або пакета файлів протягом робочого дня з моменту одержання першої квитанції вживає заходів для з`ясування ситуації, після чого фінансовою установою або ДФС відправляється новий файл;

12) датою та часом надання фінансовою установою Повідомлення в електронному вигляді до ДФС є дата та час, зафіксовані у другій квитанції про прийняття до оброблення Файла повідомлень, який містить таке Повідомлення, за умови відсутності помилки при прийнятті цього Повідомлення.

З аналізу вищевикладеного слідує, що датою та часом надання фінансовою установою Повідомлення в електронному вигляді до ДФС є дата та час, зафіксовані у другій квитанції про прийняття до оброблення Файла повідомлень, який містить таке Повідомлення, за умови відсутності помилки при прийнятті цього Повідомлення. При цьому, контролюючий орган не пізніше наступного робочого дня з дня отримання Повідомлення в електронному вигляді зобов`язаний надіслати до фінансової установи засобами телекомунікаційного зв`язку електронне повідомлення-відповідь щодо взяття рахунка на облік у контролюючому органі. У разі відмови у взятті рахунка на облік Повідомлення-відповідь повинно містити підставу для відмови. Виключно у випадку, якщо контролюючий орган протягом строку, визначеного абзацом першим цього пункту, не направив повідомлення про відмову у взятті рахунка на облік, такий рахунок вважається взятим на облік у контролюючому органі за мовчазною згодою - у час та дату отримання фінансовою установою повідомлення (квитанції) контролюючого органу про підтвердження факту прийняття повідомлення до оброблення.

При цьому, абз. 3 п. 10 розд. V Порядку № 721 визначено, що якщо на електронну адресу фінансової установи протягом зазначеного строку після відправки Файла повідомлень не надійшла перша квитанція, то фінансова установа має вважати Файл повідомлень неодержаним і вжити заходів для його повторного відправлення.

З матеріалів справи вбачається, що 03 квітня 2018 року Офісом великих платників податків ДФС винесено ППР № , яким на підставі акту перевірки від 08.12.2017 №4722/28-10-43-02/14360920, відповіді на заперечення від 28.12.2017 № 67111/10/28-10-43-02-21 та рішення про результати розгляду скарги від 19.03.2018 №9547/6/99-99-11-01-02-25, за порушення п. 69.2 ст. 69 ПКУ до ПАТ КБ "ПРАВЕКС БАНК" застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 53380,00 грн.

Згідно розрахунку штрафних (фінансових) санкцій до ПАТ КБ "ПРАВЕКС БАНК" застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 53380,00 грн. щодо порушення п. 69.2 ст. 69 ПКУ в частині надіслання 157 повідомлень про відкриття та/або закриття рахунків.

При цьому, контролюючим органом зазначено, що рахунок № НОМЕР_5 закрито ПАТ КБ "ПРАВЕКС БАНК" 28.03.2016 року, про що 07.04.2016 року органом ДФС України отримано повідомлення, кількість днів прострочення - 8; рахунок № НОМЕР_6 закрито ПАТ КБ "ПРАВЕКС БАНК" 19.02.2015 року, про що 23.02.2015 року органом ДФС України отримано повідомлення, кількість днів прострочення - 3.

Разом з тим, згідно даних Автоматизованої банківської системи рахунок № НОМЕР_5 закрито ПАТ КБ "ПРАВЕКС БАНК" - 21.05.2007 року, а рахунок № НОМЕР_6 закрито ПАТ КБ "ПРАВЕКС БАНК" - 19.02.2003 року.

Також, контролюючим органом вказано, що рахунок № НОМЕР_3 закрито ПАТ КБ "ПРАВЕКС БАНК" 02.06.2015 року, про що 05.06.2015 року органом ДФС України отримано повідомлення, кількість днів прострочення - 4.

Проте, згідно книги реєстрів рахунків на 30.06.2017 року особовий рахунок № НОМЕР_3 - відкритий, дата відкриття - 11.04.2012 року. Відомості про його закриття відсутні.

Крім того, в розрахунку зазначено, що рахунок № НОМЕР_1 закрито ПАТ КБ "ПРАВЕКС БАНК" 03.01.2017 року, про що 06.04.2017 року органом ДФС України отримано повідомлення, кількість днів прострочення - 65.

Однак, з матеріалів справи слідує, що рахунок № НОМЕР_1 закрито ПАТ КБ "ПРАВЕКС БАНК" - 12.01.2017 року, про що податковому органу того ж дня надіслано відповідне повідомлення

Таким чином, з урахуванням вищевикладеного, в Офісу великих платників податків ДФС були відсутні підстави для нарахування ПАТ КБ "ПРАВЕКС БАНК" штрафних (фінансових) санкції у загальному розмірі 1360,00 грн. щодо вказаних чотирьох особових рахунків.

Відповідно до ч. 2 ст. 79 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно ст. 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Суд не приймає до уваги доводи позивача щодо рахунку 4700 з датою відкриття 31.03.2017 р., з посиланням на те, що файл-повідомлення @F відправлено до ДФС 31.03.2017 р. (між тим 01-02.04.2017 вихідні дні), квитанція @F1 отримана від ДФС 31.03.2017 без помилок. Оскільки у файлі-відповіді @R за вказаним рахунком була відсутня будь-яка інформація, тому після з`ясування причин її відсутності зі співробітником ДФС 03.04.2017 р. повторно був відправлений файл- повідомлення про відкриття даного рахунку, на який файл-відповідь про взяття на облік рахунку від ДФС отримано 04.04.2017 р., оскільки будь-яких доказів на підтвердження позивачем суду не надано.

Крім того, зазначення позивачем того, що рахунок НОМЕР_4 було відкрито у 2012 році не з ініціатив клієнта, без надання будь-яких підтверджуючих документів не змінює того, що вказаний рахунок закрито 11.08.2016 року та відповідне повідомлення про його закриття отримано податковим органом лише 18.08.2016 року, та, відповідно, не звільняє позивача від відповідальності, передбаченої чиним законодавством України.

Також, згідно розрахунку штрафних (фінансових) санкцій контролюючим органом зазначено 61 рахунки з датою закриття/відкриття - 27.06.2017 року та датою отримання органом ДФС України відповідного повідомлення - 29.06.2017 року.

При цьому, позивач не заперечує факт направлення АТ "ПРАВЕКС БАНК" 61 повідомлень про відкриття/закриття з порушенням строку, проте зазначає, що 27.06.2017 року через масову кібератаку на інформаційні ресурси банків України була відсутня можливість відправити їх у день відкриття/закриття, про що ДФС було повідомлено листом від 27.06.2017 року.

Згідно наданого до суду копії листа № 2537/12-01-2 БТ від 27.06.2017 року ПАТ КБ "ПРАВЕКС БАНК" повідомило ДФС України, що відповідно до повідомлення Департаменту безпеки Національного банку України (інформаційне повідомлення від 27.06.2017 № 5_110868.002 та інформаційне повідомлення від 27.06.2017 № $_11086R.003), 27.06.2017 була виявлена масова кібератака на інформаційні ресурси банків України, яка триває. Вже с випадки зараження банків та організацій, потенційним каналом проникнення якого є система електронної поштової взаємодії. З метою забезпечення захисту корпоративних систем Банком були впроваджені технічні заходи щодо зовнішнього непроникнення вірусу, що призвело до неможливості здійснення відправки файлів-повідомлень до Податкових органів шляхом використання зовнішніх засобів комунікації. Інформація щодо відкритих/закритих рахунків за 27.06.2017 буде надана після відновлення працездатності технічних систем Банку, орієнтовно 29.06.2017.

Разом з тим, лист № 2537/12-01-2 БТ від 27.06.2017 року не містить жодних відомостей щодо переліку та кількості відкритих/закритих рахунків за 27.06.2017 щодо яких неможливо подати повідомлення.

При цьому, позивачем ані до листа, ані до суду не надано будь-яких належних та допустимих доказів, що підтверджували б факт вчинення 27.06.2017 кібератаки інформаційних ресурсів банків, зокрема позивача АТ "ПРАВЕКС БАНК", а також того, що 27.06.2017 АТ "ПРАВЕКС БАНК" вчинялись всі необхідні та обов`язкові дії, передбачені ст. 69 ПК України та Порядком №721, з метою своєчасного направлення повідомлень про відкриття/закриття рахунків, проте таке відправлення повідомлень не відбулось не внаслідок вини банку, а внаслідок технічних збоїв у роботі електронної системи.

Крім того, зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач АТ "ПРАВЕКС БАНК" не наводить будь-яких обґрунтувань щодо підстав несвоєчасного надсилання інших 90 повідомлень про відкриття або закриття рахунків.

Таким чином, суд дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків ДФС № від 03 квітня 2018 року в частині нарахування штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 52020,00 грн. прийнято обґрунтовано та з урахуванням приписів чинного законодавства.

Що стосується правомірності прийняття Офісом великих платників податків ДФС податкового повідомлення-рішення № від 03 квітня 2018 року, суд зазначає наступне.

Згідно з п.63.3. ст.63 ПК України, з метою проведення податкового контролю платники податків підлягають реєстрації або взяттю на облік у контролюючих органах за місцезнаходженням юридичних осіб, відокремлених підрозділів юридичних осіб, місцем проживання особи (основне місце обліку), а також за місцем розташування (реєстрації) їх підрозділів, рухомого та нерухомого майна, об`єктів оподаткування або об`єктів, які пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (неосновне місце обліку).

Об`єктами оподаткування і об`єктами, пов`язаними з оподаткуванням, є майно та дії, у зв`язку з якими у платника податків виникають обов`язки щодо сплати податків та зборів. Такі об`єкти за кожним видом податку та збору визначаються згідно з відповідним розділом цього Кодексу.

Платник податків зобов`язаний стати на облік у відповідних контролюючих органах за основним та неосновним місцем обліку, повідомляти про всі об`єкти оподаткування і об`єкти, пов`язані з оподаткуванням, контролюючі органи за основним місцем обліку згідно з порядком обліку платників податків.

Заява про взяття на облік платника податків за неосновним місцем обліку подається у відповідний контролюючий орган протягом 10 робочих днів після створення відокремленого підрозділу, реєстрації рухомого чи нерухомого майна чи відкриття об`єкта чи підрозділу, через які провадиться діяльність або які підлягають оподаткуванню.

Об`єктом оподаткування, згідно з пунктом 22.1 статті 22 ПК України, можуть бути майно, товари, доход (прибуток) або його частина, обороти з реалізації товарів (робіт, послуг), операції з постачання товарів (робіт, послуг) та інші об`єкти, визначені податковим законодавством, із наявністю яких податкове законодавство пов`язує виникнення у платника податкового обов`язку.

З метою використання єдиної раціональної методики обліку платників податків і зборів у контролюючих органах було розроблено Порядок обліку платників податків і зборів, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 № 1588.

Згідно вимог пунктів 1.2, 1.4 Порядку № 1588 ведення обліку платників податків є одним із способів податкового контролю. Облік платників податків ведеться з метою створення умов для здійснення контролюючими органами контролю за правильністю нарахування, своєчасністю і повнотою сплати податків, нарахованих фінансових санкцій, дотримання податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Взяттю на облік або реєстрації у контролюючих органах підлягають усі платники податків.

Взяття на облік у контролюючих органах юридичних осіб, їх відокремлених підрозділів, у тому числі юридичних осіб - нерезидентів, які відкривають рахунки у банках України, а також самозайнятих осіб здійснюється незалежно від наявності обов`язку щодо сплати того чи іншого податку та збору.

З метою проведення податкового контролю платники податків підлягають реєстрації або взяттю на облік у контролюючих органах за місцезнаходженням юридичних осіб, відокремлених підрозділів юридичних осіб, місцем проживання осіб (основне місце обліку), а також за місцем розташування (реєстрації) їх підрозділів, рухомого та нерухомого майна, об`єктів оподаткування або об`єктів, які пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (неосновне місце обліку).

На підставі пунктів 8.1, 8.4 Порядку № 1588 платник податків зобов`язаний повідомляти про всі об`єкти оподаткування і об`єкти, пов`язані з оподаткуванням, контролюючий орган за основним місцем обліку у порядку, встановленому цим розділом.

Об`єктами оподаткування і об`єктами, пов`язаними з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (далі - об`єкти оподаткування), є майно та дії, у зв`язку з якими у платника податків виникають обов`язки щодо сплати податків та зборів. Такі об`єкти за кожним видом податку та збору визначаються згідно з відповідними розділами Податкового кодексу України.

Якщо у платника податків відбувається реєстрація, створення чи відкриття об`єкта оподаткування на території адміністративно-територіальної одиниці, де він не перебуває на обліку, то такий платник податків зобов`язаний стати на облік за неосновним місцем обліку у контролюючому органі за місцезнаходженням такого об`єкта у порядку, визначеному розділом VII цього Порядку.

Повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність, за формою № 20-ОПП подається протягом 10 робочих днів після їх реєстрації, створення чи відкриття до контролюючого органу за основним місцем обліку платника податків.

У разі створення відокремленого підрозділу юридичної особи з місцезнаходженням за межами України повідомлення за формою № 20-ОПП подається юридичною особою протягом 10 робочих днів після створення, реєстрації такого підрозділу до контролюючого органу за основним місцем обліку юридичної особи у паперовому вигляді. У такому випадку розділ 3 повідомлення за формою № 20-ОПП заповнюється з урахуванням такого: у графі 6 зазначається код країни місцезнаходження такого підрозділу, у графі 8 - повне місцезнаходження в країні за межами України, графа 7 не заповнюється.

Платники податків, які уклали з відповідним контролюючим органом договір про визнання електронних документів, можуть подати повідомлення за формою № 20-ОПП засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації електронного підпису підзвітних осіб у порядку, визначеному законодавством.

Як вбачається з аналізу вказаних норм усі платники податків підлягають взяттю на облік або реєстрації у контролюючих органах. При цьому у платника податків є обов`язок стати на облік у відповідних контролюючих органах за основним та неосновним місцем обліку та повідомляти про всі об`єкти оподаткування і об`єкти, пов`язані з оподаткуванням, контролюючі органи за основним місцем обліку згідно з порядком обліку платників податків. Об`єктами оподаткування і об`єктами, пов`язаними з оподаткуванням, є майно та дії, у зв`язку з якими у платника податків виникають обов`язки щодо сплати податків та зборів.

Тобто, повідомлення про об`єкти оподаткування і об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність за ф. № 20-ОПП, подається до контролюючого органу протягом 10 робочих днів з дати оформлення договору купівлі-продажу, оренди чи іншого документа на право володіння, користування або розпорядження об`єктом оподаткування. Довідник об`єктів оподаткування розміщено на офіційному сайті ДПС України.

Отже, відповідно до наведених вище норм Порядку № 1588 платник податків зобов`язаний подавати повідомлення за формою № 20-ОПП, зокрема, про об`єкти оподаткування або об`єкти, які пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність.

Правовий аналіз наведених норм права доводить, що ведення порядку обліку об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням, у тому числі повідомлення за формою №20-ОПП, покладало на позивача обов`язок внести зміни до своїх облікових даних, що позивачем не було зроблено.

Відповідно до приписів Порядку № 1588 у повідомленні за формою № 20-ОПП надається інформація про всі об`єкти оподаткування, що є власними, орендованими або переданими в оренду, а тому доводи позивача щодо того, що АТ "ПРАВЕКС БАНК" не є власником орендованих приміщень, а тому не повинне подавати повідомлення за формою № 20-ОПП є необґрунтованими. Повідомлення за формою № 20-ОПП є складовою облікових даних платника податків, оскільки стосується об`єктів оподаткування та/або об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням або через які провадиться діяльність, щодо яких здійснюється податковий контроль.

Згідно розрахунку штрафних (фінансових) санкцій до АТ "ПРАВЕКС БАНК" застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 142800,00 грн. щодо порушення п. 63.3 ст. 63 ПКУ щодо 280 об`єктів нерухомого майна.

При цьому, факт неподання АТ "ПРАВЕКС БАНК" повідомлень за формою № 20-ОПП щодо вказаних об`єктів позивачем не оспорюється.

Відповідно до п. 117.1. ст. 117 ПК України неподання у строки та у випадках, передбачених цим Кодексом, заяв або документів для взяття на облік у відповідному контролюючому органі, реєстрації змін місцезнаходження чи внесення інших змін до своїх облікових даних, неподання виправлених документів для взяття на облік чи внесення змін, подання з помилками чи у неповному обсязі, неподання відомостей стосовно осіб, відповідальних за ведення бухгалтерського обліку та/або складення податкової звітності, відповідно до вимог встановлених цим Кодексом, - тягнуть за собою накладення штрафу на самозайнятих осіб у розмірі 170 гривень, на юридичних осіб, відокремлені підрозділи юридичної особи чи юридичну особу, відповідальну за нарахування та сплату податків до бюджету під час виконання договору про спільну діяльність, - 510 гривень.

При цьому, у подібних правовідносинах, які знайшли своє відображення у постановах від 18.11.2022 у справі № 824/1298/18-а, від 28.09.2022 у справі №160/3561/20, від 04.05.2022 у справі №160/12341/19, від 15.02.2022 у справі №160/2155/20, від 03.06.2021 у справі № 640/7244/19, від 20.05.2021 у справі №560/3008/19, від 21.07.2020 у справі №826/14197/17, Верховний Суд виходив з того, що встановлений факт неподання платником податків повідомлення за формою 20-ОПП за кожним об`єктом оподаткування є підставою для застосування штрафних санкцій на підставі пункту 117.1 статті 117 ПК України відповідно до кількості таких об`єктів оподаткування.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 04.04.2023 у справі №120/15979/21-а, посилання скаржника на те, що нарахування штрафу за кожну одиницю є некоректним та неправомірним, є безпідставними, оскільки вони не знаходять свого нормативного підтвердження. Встановлені у пункті 8.4 Порядку № 1588 правила, які до того ж набрали чинності лише 27.07.2020 щодо можливості подання узагальнюючої інформації про однотипні об`єкти в одному повідомленні за формою 20-ОПП, не означають, що штрафна санкція розраховується виходячи з кількості не поданих узагальнюючих повідомлень. Право узагальнювати інформацію належить саме платнику податків, а не контролюючому органу під час вирішення питання розміру штрафних санкцій. Оскільки платник податків зобов`язаний подавати повідомлення за формою № 20-ОПП про кожний об`єкт оподаткування та/або об`єкт, пов`язаний з оподаткуванням або через який провадиться діяльність, то штрафна санкція розраховується за кожний об`єкт, щодо якого не було подано відповідне повідомлення.

За таких підстав, дослідивши матеріали справи, з урахуванням приписів податкового законодавства України, суд дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення № від 03 квітня 2018 року прийнято відповідачем правомірно у межах його повноважень, а тому позовні вимоги в цій частині є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Статтями 72-76 КАС України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Враховуючи викладене, оцінивши достовірність та достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, відповідно до свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З урахуванням висновку суду про часткове задоволення позову, наявні підстави для стягнення з відповідача на користь позивача судового збору у розмірі 20,30 грн.

Керуючись ст. ст. 9, 12, 77, 90, 139, 242-246, 250-251, 255, 297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Акціонерного товариства "ПРАВЕКС БАНК" (01021, м. Київ, Кловський узвіз, 9/2, ) до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, 11-Г, код ЄДРПОУ ВП 44082145) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків ДФС № від 03 квітня 2018 року в частині нарахування штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 1360,00 грн.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь Акціонерного товариства "ПРАВЕКС БАНК" (01021, м. Київ, Кловський узвіз, 9/2, ) за рахунок бюджетних асигнувань Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, 11-Г, код ЄДРПОУ ВП 44082145) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 20,30 грн. (двадцять гривень 30 копійок).

Рішення набирає законної сили у порядку ст.255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене у порядку та строки встановлені ст.ст.295-297 КАС України.

Суддя Самойлюк Г.П.