Справа № 160/980/24
Суддя: Шишов О.О.
Дата ухвалення: 2025-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2025 року

м. Київ

справа № 160/980/24

адміністративне провадження № №К/990/17512/25 К/990/17514/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Шишова О. О.,

суддів: Дашутіна І. В., Яковенка М. М.

розглянувши у порядку письмового провадження в касаційній інстанції справу

за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про виключення відомостей про недоїмку з єдиного внеску, провадження у якій відкрито

за касаційними скаргами Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на постанову та окрему ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 25 березня 2025 року (постановлені в складі колегії суддів: головуючого судді Суховарова А. В., суддів: Головко О. В., Ясенової Т. І.) у справі №160/980/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про виключення відомостей про недоїмку з єдиного внеску,

УСТАНОВИВ:

1. ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі - ГУ ДПС, податковий орган), у якому просить:

визнати протиправними дії щодо внесення до інтегрованої карти платника 29.05.2019 платіж 000 назва податку для фізичних осіб підприємців, в тому числі які обрали спрощену систему оподаткування, та осіб, які проводять незалежну професійну діяльність, назва операції «поновлено в поточному році виключеного/скасованого в минулих роках донарахованого єдиного внеску за актами ап.ріш № від 16.10.2018 по рішенню про підтвердження податкового повідомлення-рішення по розгляду скарги по суті №18478/Д/99-99-11-02-02-25 від 26.11.2018 в сумі 174 506,33 грн»;

зобов`язати виключити з інтегрованої карти платника 29.05.2019 платіж 000 назва податку для фізичних осіб підприємців, в тому числі які обрали спрощену систему оподаткування, та осіб, які проводять незалежну професійну діяльність, назва операції «поновлено в поточному році виключеного/скасованого в минулих роках донарахованого єдиного внеску за актами ап.ріш № від 16.10.2018 по рішенню про підтвердження податкового повідомлення-рішення по розгляду скарги по суті №18478/Д/99-99-11-02-02-25 від 26.11.2018 в сумі 174 506,33 грн»;

визнати протиправними дії щодо внесення до інтегрованої карти платника 20.11.2018 платіж 000 назва податку для фізичних осіб підприємців, в тому числі які обрали спрощену систему оподаткування, та осіб, які проводять незалежну професійну діяльність, назва операції « 05.10.2018 донараховані штрафні санкції з єдиного внеску за актом поточного року № від 16.10.2018 в сумі 26 418,76 грн»;

зобов`язати виключити з інтегрованої карти платника штрафні санкції з єдиного внеску в сумі 26 418,76 грн внесені 20.11.2018 платіж 000 назва податку для фізичних осіб підприємців, в тому числі які обрали спрощену систему оподаткування, та осіб, які проводять незалежну професійну діяльність, назва операції « 05.10.2018 донараховані штрафні санкції з єдиного внеску за актом поточного року № від 16.10.2018 в сумі 26 418,76 грн»;

зобов`язати відкликати з Покровського відділу Державної виконавчої служби в місті Кривого Рогу Дніпропетровської області вимогу Ф-6892-57 від 06.06.2019 про сплату недоїмки з єдиного внеску (т.1а.с.1,50,т.2 а.с.62).

2. Обґрунтовуючи позов ОСОБА_1 зазначив, що 06.06.2019 ГУ ДПС на підставі даних інформаційної системи податкового органу прийнято вимогу №Ф-6892-57у про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 200 925,09 грн (недоїмка 174 506,33 грн, штраф 26 418,76 грн).

2.1. 10.10.2019 ГУ ДПС подана до Тернівського відділу ДВС ГТУЮ Дніпропетровської області заява про примусове стягнення за вимогою про сплату боргу (недоїмки) №Ф-6892-57у про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 200 925,09 грн (недоїмка - 174 506,33 грн, штраф 26 418,76 грн). 06.11.2019 винесена постанова про відкриття виконавчого провадження ВП НОМЕР_2 з виконання вимоги № ф-6892-57у виданої 06.06.2019, документ видав: ГУ ДПС про стягнення з ОСОБА_1 боргу у сумі 200 925,09 грн.

2.2. Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 27.09.2022 у справі №160/3911/22 встановлено, що відповідно до відомостей з інтегрованої картки платника податків, за ОСОБА_1 обліковується борг зі сплати єдиного соціального внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у сумі 182 114,64 грн.

2.3. 02.02.2022 ГУ ДПС на підставі даних інформаційної системи податкового органу прийнято вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-6892-57у про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 182 1148,64 грн (недоїмка - 174 506,33 грн, штраф 7608,31 грн).

2.4. Підставою для формування цієї вимоги стала інформація, наявна в базі даних інформаційної системи податкового органу по інтегрованій картці платника податків, в якій відображено наступні несплачені нарахування на момент винесення оскаржуваної вимоги:

- по строку 20.11.2018 у розмірі 7608,31 грн, згідно з рішенням про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску № від 16.10.2018;

- по строку 29.05.2019 у розмірі 174 506,33 грн, згідно з вимогою про сплату боргу (недоїмки) № від 16.10.2018.

2.5. Таким чином, загальна сума боргу 182 114,64 грн містить суму 174 506,33 грн донарахованого єдиного внеску за актом документальної позапланової перевірки від 05.10.2018 №59631/04-36-13-05/, зокрема, по вимозі про сплату боргу (недоїмки) №. Єдиний внесок збільшено за рахунок донарахувань на суми заниження чистого оподатковуваного доходу за 2016 рік 89681,26 грн, 2017 рік 84 825,07 грн, у результаті допущених порушень п. 177.2 ст. 177 Податкового Кодексу України (далі - ПК України).

2.6. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.06.2021 у справі №160/3162/21, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 13.01.2022, визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення від 16.10.2018 №, №, , №5.

2.7. Крім того, позивач 26.10.2018 подав скаргу на вимогу про сплату боргу зі сплати єдиного внеску № Ф- від 16.10.2018 на суму 174 506,33 грн. Відповіді на вказану скаргу позивач не отримав, у той же час, відповідно до відомостей електронного кабінету станом на 31.12.2018 вказана вимога була скасована.

2.8. Також позивач указує, що у постанові від 12 жовтня 2023 року у справі №160/554/23 Верховний Суд висловив свою позицію відносно податкової вимоги №Ф-6892-57у від 06 червня 2019 року:

«відповідно до Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування при формуванні вимоги про сплату боргу (недоїмки) їй присвоюється порядковий номер, у зв`язку з чим податкові вимоги №Ф-6892-57у від 06 червня 2019 року та №Ф-6892-57у від 02.02.2022 сформовані відносно одного платника ЄСВ та донарахований єдиний внесок за одними підставами. Як обґрунтовано зазначено судами попередніх інстанцій, 14 листопада 2022 року позивачу стало відомо, що вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-6892-57у від 06 червня 2019 року про сплату боргу (недоїмки) винесено на підставі акту перевірки від 05 жовтня 2018 року №59631/043-36-13-05/ та рішення про застосування штрафних фінансових санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів єдиного внеску № від 16 жовтня 2018 року, що застосовані з порушенням діючого законодавства.».

2.9. За доводами позивача, незважаючи на вказані висновки суду та скасування вимоги №Ф-6892-57у від 02.02.2022 ГУ ДПС продовжує обліковувати в інтегрованій картці платника податків заборгованість позивача зі сплати єдиного внеску в розмірі 182 114,64 грн, який був визначений такою податковою вимогою, що свідчить про неправильне відображення стану розрахунків позивача з бюджетом. 08.11.2023 позивач звернувся зі скаргою на дії ГУ ДПС, однак заява розглянута не була, тобто відповідач продовжує не виконувати покладені на нього обов`язки.

ІІ. Рішення судів першої, апеляційної інстанцій.

3. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2024 року в задоволення позову відмовлено.

3.1. Прийняте рішення суд мотивував тим, що оскільки вимога Ф-6892-57 від 06.06.2019 не скасована, відсутні підстави для виключення недоїмки з єдиного внески з інтегрованої картки платника та відкликання цієї вимоги з виконавчої служби.

4. Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 26 березня 2025 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 задоволено.

Скасовано рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2024 року та прийняти нову постанову.

Позовну заяву ОСОБА_1 задоволено.

Визнано протиправними дії ГУ ДПС щодо внесення до інтегрованої карти платника ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) 29.05.2019 платіж 000 назва податку для фізичних осіб підприємців, у тому числі які обрали спрощену систему оподаткування, та осіб, які проводять незалежну професійну діяльність, назва операції поновлено в поточному році виключеного/скасованого в минулих роках донарахованого єдиного внеску за актами ап.ріш № від 16.10.2018 по рішенню про підтвердження податкового повідомлення-рішення по розгляду скарги по суті №18478/Д/99-99-11-02-02-25 від 26.11.2018 в сумі 174 506,33 грн.

Зобов`язано ГУ ДПС виключити з інтегрованої карти платника ОСОБА_1 29.05.2019 платіж 000 назва податку для фізичних осіб підприємців, в тому числі які обрали спрощену систему оподаткування, та осіб, які проводять незалежну професійну діяльність, назва операції поновлено в поточному році виключеного/скасованого в минулих роках донарахованого єдиного внеску за актами ап.ріш № від 16.10.2018 по рішенню про підтвердження податкового повідомлення-рішення по розгляду скарги по суті №18478/Д/99-99-11-02-02-25 від 26.11.2018 в сумі 174 506,33 грн.

Визнано протиправними дії ГУ ДПС дії щодо внесення до інтегрованої карти платника ОСОБА_1 20.11.2018 платіж 000 назва податку для фізичних осіб підприємців, у тому числі які обрали спрощену систему оподаткування, та осіб, які проводять незалежну професійну діяльність, назва операції 05.10.2018 донараховані штрафні санкції з єдиного внеску за актом поточного року № від 16.10.2018 в сумі 26 418,76 грн.

Зобов`язано ГУ ДПС виключити з інтегрованої карти платника ОСОБА_1 штрафні санкції з єдиного внеску в сумі 26 418,76 грн, внесені 20.11.2018 платіж 000 назва податку для фізичних осіб підприємців, у тому числі які обрали спрощену систему оподаткування, та осіб, які проводять незалежну професійну діяльність, назва операції 05.10.2018 донараховані штрафні санкції з єдиного внеску за актом поточного року № від 16.10.2018 в сумі 26 418,76 грн.

Зобов`язано ГУ ДПС відкликати з Покровського відділу Державної виконавчої служби в місті Кривого Рогу вимогу Ф-6892-57 від 06.06.2019 про сплату ОСОБА_1 недоїмки з єдиного внеску.

4.1. Суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що окружний суд безпідставно відмовив у задоволенні позову, посилаючись на те, що вимога Ф-6892-57 від 06.06.2019 не скасована. За відсутності фактичної недоїмки з єдиного внеску та невідповідності даних інтегрованої картки позивача судового рішення, яке набрало законної сили у справі №160/3911/22, ГУ ДПС зобов`язано відкликати наведену вимогу.

5. Окремою ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 25 березня 2025 року постановлено про виявлені факти інформувати начальника ГУ ДПС для вжиття заходів щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності посадових осіб, які не внесли до інтегрованої картки ОСОБА_1 дані про судове рішення, яким визнана відсутність недоїмки з єдиного внеску та які незаконно пред`явили до примусового виконання вимогу Ф-6892-57 від 06.06.2019. Начальнику ГУ ДПС про вжиті заходи повідомити Третій апеляційний адміністративний суд не пізніше одного місяця після надходження окремої ухвали.

5.1. Суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що внаслідок неналежного, безвідповідального ставлення посадових осіб ГУ ДПС до виконання своїх посадових обов`язків, ігнорування конституційних приписів про обов`язковість судових рішень, вимога Ф-6892-57 від 06.06.2019 була незаконно звернута до примусового виконання.

ІІІ. Провадження в суді касаційної інстанції

6. Відповідач, не погодившись з постановою та окремою ухвалою суду апеляційної інстанції подав касаційні скарги, в яких, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просив такі постанову апеляційного суду скасувати, а рішення суду першої інстанції залишити в силі. В касаційній скарзі на ухвалу просив скасувати окрему ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду.

6.1. ГУ ДПС у касаційній скарзі на постанову суду апеляційної інстанції зазначає підставами касаційного оскарження пункти 1, 3 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

6.2. Підставою для відкриття касаційного провадження на окрему ухвалу є оскарження ухвали суду апеляційної інстанції, перелік яких визначений у частині третій статті 328 КАС України.

6.3. Відповідач наголошує, що апеляційним судом у оскарженому рішенні неправильно застосовано абз.7 ч.4 ст.25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (далі - Закон № 2464-VI), відповідно до якої у разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з податковим органом шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку, в контексті абз.6 та 7 пп.1 п.2 підрозділу 1 розділу VI «Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (далі - Порядок №5), затвердженого Наказом Міністерства фінансів України №5 від 12.01.2021, відповідно до яких первинними документами, на підставі яких в ІКП здійснюється погашення (зменшення) суми податкового боргу (заборгованості зі сплати платежів до бюджетів) та заборгованості зі сплати єдиного внеску, є:

- рішення податкового органу, прийняте за результатами оскарження в адміністративному порядку податкового повідомлення-рішення / вимог та рішень щодо єдиного внеску, яким скасовується або зменшується сума грошового зобов`язання та пені / сума єдиного внеску (абз.6 пп.1 п.2 підрозділу 1 розділу VI Порядку №5);

- рішення суду про вирішення питання по суті (скасування раніше прийнятих рішень щодо нарахування суми грошового зобов`язання та пені/суми єдиного внеску за результатами судового оскарження), яке набрало законної сили (абз.7 пп.1 п.2 підрозділу 1 розділу VI Порядку №5).

6.4. Відповідач зазначає, що на підставі акта документальної позапланової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_1 від 05.10.2018 №59631/04-36-13-05/ винесені:

- вимога про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - ЄСВ, єдиний внесок) від 16.10.2018 № Ф- на суму 174 506,33 грн.;

- рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску вiд 16.10.2018 № в розмірі 26 418,76 грн.

6.5. Нарахування по вимозі про сплату боргу (недоїмки) № Ф- оскаржені в адміністративному порядку (вх. ДПС України вiд 26.10.2018 №11533/ФОП) та виведені з КОР 22.11.2018. За даними інтегрованої картки платника податків (далі - ІКП) сума 174 506,33 грн поновлена 29.05.2019 на підставі рішення ДПС України про залишення скарги без розгляду від 26.11.2018 №18478/Д/99-99-11-02-02-25. Нарахування по вимозі про сплату боргу (недоїмки) № Ф- оскаржені в адміністративному порядку (вх. ДПС України вiд 26.10.2018 №11533/ФОП) та виведені з КОР 22.11.2018. Рішення № окремо у судовому порядку не оскаржувалося.

6.6. Тобто, у зв`язку з адміністративним оскарженням сума недоїмки по вимозі №Ф- виведена з КОР 22.11.2018 та поновлена 29.05.2019 на підставі рішення ДПС України по розгляду скарги по суті від 26.11.2018 №18478/Д/99-99-11-02-02-25. Рішення ДПС України по розгляду скарги по суті від 26.11.2018 №18478/Д/99-99-11-02-02-25 платником у судовому порядку оскаржено не було.

6.7. ГУ ДПС у Дніпропетровській області вважає, що постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 27.09.2022 по справі №160/3911/22 не скасовано суму недоїмки по суті та не зобов`язано контролюючий орган виключити даний борг з ІКП, оскільки предметом оскарження не були підстави нарахування недоїмки, а саме вимога №Ф- та рішення № від 16.10.2018. Натомість, постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 27.09.2022 у справі №160/3911/22 визнано протиправною та скасовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-6892-57 від 02.02.2022, яка сформована на зменшену суму заборгованості з єдиного внеску за даними ІКП - 182 114,64 грн та до органів державної виконавчої служби не направлялась.

6.8. Відповідач наголошує, що вимога про сплату боргу (недоїмки) №Ф-6892-57 від 02.02.2022 не є вимогою, якою визначено (нараховано) недоїмку платнику, підставою нарахування є вимога №Ф- та рішення № від 16.10.2018. Вимога №Ф-6892-57у від 02.02.2022, яка була скасована судом у справі №160/3911/22, навіть не направлялася до ДВС, оскільки вимога від 06.06.2019 №Ф-6892-57у на суму 200 925,09 грн вже перебувала на виконанні в органах ДВС.

6.9. Податковий орган, посилаючись на абз.7 пп.1 п.2 підрозділу 1 розділу VI Порядку №5 та абз.7 ч.4 ст. 25 Закону №2464-VI вказує, що постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 27.09.2022 по справі №160/3911/22 не може вважатися первинним документом, на підставі якого ГУ ДПС у Дніпропетровській області зобов`язано провести коригування відомостей в ІКП платника та зменшити суму недоїмки за вимогою №Ф- та рішенням № від 16.10.2018.

7. ГУ ДПС у Дніпропетровській області звертає увагу, що зважаючи на предмет спору, а саме зобов`язання ГУ ДПС провести коригування відомостей в ІКП, без вимоги про визнання протиправними та скасування вимоги №Ф-, рішення ДПС №18478/Д/99-99- 11-02-02-25 від 26.11.2018 та рішення № від 16.10.2018 відсутні підстави для проведення коригування відомостей в ІКП, оскільки підстави для визначення недоїмки з єдиного внеску не скасовані, а постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 27.09.2022 по справі №160/3911/22 не може вважатися первинним документом, у розумінні абз.7 пп.1 п.2 підрозділу 1 розділу VI Порядку №5.

7.1. Податковий орган наголошує, що скасування в судовому порядку узгодженої вимоги № Ф-6892-57у від 02.02.2022 не може мати правовим наслідком скасування недоїмки, оскільки підставою нарахування недоїмки є не узгоджена вимога № Ф-6892-57у від 02.02.2022, а вимога №Ф- від 16.10.2018, яка винесена за результатами документальної перевірки, а також рішення №.

7.2. Також відповідач зазначає, що правомірність винесення вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-6892-57 від 06.06.2019 підтверджена рішенням суду у справі №160/5879/20, що набрало законної сили.

7.3. Звертає увагу, що оскільки абз.2 та абз.3 ч.4 ст. 25 Закону № 2464-VI передбачено можливість формування вимоги про сплату боргу (недоїмки), як за результатами документальної перевірки, так і з метою стягнення недоїмки з єдиного внеску, а узгоджена вимога № Ф-6892-57у від 02.02.2022 не є підставою нарахування платнику недоїмки, скасування узгодженої вимоги, не скасовує вимогу №Ф-, а також рішення № від 16.10.2018, вимога про сплату боргу (недоїмки) №Ф-6892-57 від 06.06.2019, законність якої підтверджено рішенням суду по справі №160/5879/20, винесена правомірно, а тому її пред`явлення до органів ДВС є законним, а висновки суду апеляційної інстанції помилкові.

8. Зміст касаційної скарги на окрему ухвалу суду апеляційної інстанції фактично містить аналогічні доводи незгоди з висновками апеляційного суду, висловленими в касаційній скарзі на постанову від 25 березня 2025 року .

8.1. Відповідач зауважує, що за фактичних обставин справи відсутні підстави для додаткового реагування судом у спосіб постановлення окремої ухвали, а оскаржувана окрема ухвала суду апеляційної інстанції не відповідає закріпленій КАС України меті ухвалення такого процесуального судового рішення.

9. У відзиві на касаційну скаргу на постанову суду апеляційної інстанції позивач зазначає про необґрунтованість її доводів та просить залишити без задоволення.

10. 22 травня 2025 року справа №160/980/24 надійшла на адресу Верховного Суду.

IV. Установлені судами фактичні обставини справи

11. ОСОБА_1 з 13.01.1994 зареєстрований як фізична особа-підприємець та перебуває на обліку ГУ ДПС на загальній системі оподаткування.

12. ГУ ДПС прийнята вимога № від 16.10.2018 про сплату ОСОБА_1 недоїмки єдиного внеску в сумі 174 506,33 грн.

13. ГУ ДПС прийнято податкове повідомлення-рішення № від 16.10.2018 про застосування до ОСОБА_1 штрафних санкцій в сумі 26 418,76 грн за донарахування єдиного внеску.

14. Рішенням ДПС України №18478/Д/99-99-11-02-02-25 від 26.11.2018 залишена без розгляду скарга ОСОБА_1 на вимогу № від 16.10.2018 та податкове повідомлення-рішення № від 16.10.2018.

15. ГУ ДПС прийнята вимога №Ф-6892-57 від 06.06.2019 про сплату ОСОБА_1 недоїмки з єдиного внеску на суму 200 925,09 грн, з них основний платіж - 174 506,33 грн, штрафні санкції - 26 418,76 грн на підставі даних інформаційної системи (т.1 а.с.8).

16. ГУ ДПС 10.10.2019 пред`явлена до примусового виконання до Тернівського відділу Державної виконавчої служби в місті Кривому Розі вимога №Ф-6892-57 від 06.06.2019 на суму 200 925,09 грн (т.1 а.с.9).

17. Постановою державного виконавця Тернівського відділу Державної виконавчої служби в місті Кривому Розі від 06.11.2019 відкрито виконавче провадження НОМЕР_2 про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості в сумі 200 925,09 грн на підставі вимоги Ф-6892-57 від 06.06.2019 (т.1а.с.10).

18. ГУ ДПС прийнята вимога Ф-6892-57 від 02.02.2022 про сплату ОСОБА_1 недоїмки з єдиного внеску на суму 182 114,64 грн, з них основний платіж - 174 506,33 грн, штрафні санкції - 7608,31 грн на підставі даних інформаційної системи по інтегрованій картці платника податків, в якій відображені несплачені нарахування з єдиного внеску (т.1 а.с.7).

19. Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 27.09.2022 у справі №160/3911/22 скасована вимога Ф-6892-57 від 02.02.2022 про сплату недоїмки з єдиного внеску на суму 182 114,64 грн, з них основний платіж - 174 506,33 грн, штрафні санкції - 7608,31 грн.

20. У наведеному рішенні суд зазначив, що є протиправним поновлення 29.05.2019 скасованого в минулих роках донарахованого єдиного внеску згідно вимоги № від 16.10.2018 про сплату недоїмки єдиного внеску в сумі 174 506,33 грн за рахунок донарахувань на суми заниженого чистого оподаткованого доходу за 2016 рік на 89 681,26 грн, за 2017 рік на 84 825,07 грн згідно акту перевірки №59631/04-36-13-05/211510997 від 05.10.2018 (т.1 а.с.36).

21. Постановою державного виконавця Покровського відділу Державної виконавчої служби в місті Кривому Розі від 24.10.2023 виконавчий документ у виконавчому провадженні НОМЕР_2 повернутий стягувачу в зв`язку відсутності у боржника майна, на яке може бути звернено стягнення.

22. ГУ ДПС 22.07.2024 пред`явлена до примусового виконання до Покровського відділу Державної виконавчої служби в місті Кривому Розі вимога Ф-6892-57 від 06.06.2019 на суму 179 620,77 грн.

23. Постановою державного виконавця Покровського відділу Державної виконавчої служби в місті Кривому Розі від 20.08.2024 відкрито виконавче провадження про стягнення з ОСОБА_1 179 620,77 грн на підставі вимоги Ф-6892-57 від 06.06.2019 (т.2 а.с.28).

V. Оцінка Верховного Суду

24. Надаючи правову оцінку викладеним обставинам справи, Суд виходить з такого.

25. Відповідно до статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

26. За змістом касаційної скарги відповідач, посилаючись на абз.7 пп.1 п.2 підрозділу 1 розділу VI Порядку №5 та абз.7 ч.4 ст. 25 Закону №2464-VI указує, що постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 27.09.2022 у справі №160/3911/22 не може вважатися первинним документом, на підставі якого ГУ ДПС у Дніпропетровській області зобов`язано провести коригування відомостей в ІКП платника та зменшити суму недоїмки за вимогою №Ф- та рішенням № від 16.10.2018.

27. Натомість, позивач наполягає на тому, що податкові вимоги №Ф-6892-57у від 06 червня 2019 року та №Ф-6892-57у від 02.02.2022 сформовані відносно одного платника ЄСВ та донарахований єдиний внесок за одними підставами, проте незважаючи на скасування вимоги №Ф-6892-57у від 02.02.2022 ГУ ДПС продовжує обліковувати в інтегрованій картці платника податків заборгованість позивача зі сплати єдиного внеску в розмірі 182 114,64 грн, що свідчить про неправильне відображення стану розрахунків позивача з бюджетом.

28. Виходячи зі змісту спірних правовідносин, підстав позову, висновків суду апеляційної інстанції, а також доводів касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, ключовим питанням, на яке має бути надана відповідь за наслідками касаційного перегляду, є правомірність обліку в ІКП заборгованості з єдиного внеску за минулі періоди, що, в свою чергу, може бути наслідком вжиття заходів з примусового виконання органами державної виконавчої служби.

29. Відповідно до статті 71 Податкового Кодексу України (далі - ПК України), інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання, використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

30. Відповідно до статті 74 ПК України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Внесення інформації до баз даних інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним пунктом 41.1.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним пунктом 41.1.2 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу. Перелік інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.

31. Відповідно до абзаців 7, 8 пункту 2 розділу І Порядку №5 інтегрована картка платника форма оперативного обліку за визначеними параметрами, яка містить інформацію щодо облікових даних платника та призначена для хронологічного, систематичного або комбінованого накопичення, групування, узагальнення інформації з реквізитів первинних документів, оброблених засобами інформаційно-комунікаційної системи Державної податкової служби (податкових декларацій, звітності з єдиного внеску, податкових повідомлень-рішень, рішень податкового органу, повідомлень економічних операторів, отриманих з електронної системи обігу алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, про розраховану (зменшену) суму акцизного податку за сформовані (деактивовані) унікальні ідентифікатори, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань чи податкового боргу, даних казначейства про надходження платежів тощо). Інформація в інформаційно-комунікаційній системі ґрунтується на показниках первинних документів, оброблених інформаційно-комунікаційною системою Державної податкової служби.

32. Відповідно до абзацу 15 пункту 2 розділу І Порядку, обліковий показник, який автоматично утворюється або змінюється в інформаційно-комунікаційній системі в результаті застосування облікової операції до первинного показника оперативного обліку. Обліковий показник характеризує стан розрахунків платника з бюджетом, фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування (надміру сплачені грошові зобов`язання та суми платежів, які сплачені та будуть нараховані в наступному звітному періоді, податковий борг, нарахована/сплачена пеня, залишок заявлених та невідшкодованих сум бюджетного відшкодування, надміру сплачені суми єдиного внеску, заборгованість (недоїмка) з єдиного внеску тощо);

33. Відповідно до абзацу 16 пункту 2 розділу І Порядку, оперативний облік це систематизований процес фіксації та відображення в інформаційно-комунікаційній системі первинних показників оперативного обліку, утворення/зміни абсолютного значення облікового показника. Оперативний облік ґрунтується на принципах бухгалтерського обліку та методологічних засадах, встановлених Податковим Кодексом України та Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

34. Відповідно до абзаців 1, 2 пункту 3 розділу І Порядку, оперативний облік платежів здійснюється податковими органами в інформаційно-комунікаційній системі. Метою ведення оперативного обліку і складання звітності податкових органів є забезпечення користувачів повною, достовірною, неупередженою інформацією щодо стану розрахунків платників з бюджетами, фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування для прийняття оптимальних управлінських рішень.

35. Відповідно до абзацу 6 пункту 3 розділу І Порядку, повне висвітлення звітність податкових органів має містити інформацію, яка всебічно характеризує стан розрахунків платників податків з бюджетами, фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування.

36. Відповідно до абзаців 1, 2 пункту 1 підрозділу 1 розділу ІІ Порядку, для забезпечення ведення оперативного обліку податків, зборів, платежів, єдиного внеску в інформаційно-комунікаційній системі відкриваються інтегрована картка платника за кожним кодом класифікації доходів бюджету/технологічним кодом єдиного внеску щодо кожного платника, територіального органу державної податкової служби, що відповідає місцю обліку платника або обліку об`єкта оподаткування, коду території територіальної громади. Інтегрована картка платника містить інформацію про первинні показники оперативного обліку, облікові операції, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами, фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за видом платежу та адміністративно-територіальною одиницею.

37. Відповідно до абзацу 6 пункту 1 підрозділу 1 розділу ІІ Порядку, первинні показники оперативного обліку в інтегрованій картці платника відображаються в хронологічному порядку. Водночас кожний первинний показник оперативного обліку фіксується в окремому рядку із зазначенням коду та його короткого опису з посиланням на реквізити первинних документів, дати його проведення з подальшим автоматичним розрахунком в інтегрованій картці платника первинних показників оперативного обліку.

38. Відповідно до абзацу 1 пункту 3 підрозділу 1 розділу ІІ Порядку, територіальні органи Державної податкової служби України формують відомості про відсутність/наявність заборгованості зі сплати податків і зборів та відомості про відсутність/наявність заборгованості зі сплати єдиного внеску за формами, визначеними Порядком обліку платників податків і зборів, затвердженим Наказом Міністерства фінансів України №1588 від 09.12.2011 та Порядком обліку платників єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженим Наказом Міністерства фінансів України №1162 від 24.11.2014 та проводять заходи, пов`язані з ліквідацією або реорганізацією платників податків.

39. Відповідно до пункту 1 підрозділу 4 розділу V Порядку, працівники підрозділів адміністративного/судового оскарження податкового органу, до компетенції яких належать розгляд скарг під час проведення процедури адміністративного оскарження або супроводження справ в судах, під час проведення процедури судового оскарження прийнятих податкових повідомлень-рішень, рішень, вимог, рішень щодо єдиного внеску, вносять дані до інформаційно-комунікаційних систем, які забезпечують відображення результатів адміністративного/судового оскарження, в день отримання чи складання відповідних документів або отримання інформації з подальшим збереженням даних та встановленням зв`язків записів інформаційно-комунікаційних систем із записами підсистеми, що відображає результати контрольно-перевірочної роботи. Відображенню в інформаційно-комунікаційних системах підлягають матеріали, що забезпечують відображення результатів адміністративного/судового оскарження, та мають безпосередній зв`язок з матеріалами, внесеними до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи в ході виконання її функцій. Такими матеріалами є: скарга, заява платника податків; рішення про результати розгляду скарги, заяви; ухвала суду про відкриття провадження; рішення суду, прийняте по суті.

40. Відповідно до абзаців 2, 8, 9 підпункту 4 пункту 2 підрозділу 4 розділу V Порядку, статус податкових повідомлень-рішень, рішень, вимог, рішень щодо єдиного внеску змінюється відповідно до суті судового рішення, постанови. Інформація, внесена та збережена працівниками підрозділів адміністративного/судового оскарження до інформаційно-комунікаційної системи, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, щоденно автоматично відображається в реєстрі «апеляційне та судове оскарження» підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи. Працівники підрозділів, які проводять контрольно-перевірочні заходи, щоденно опрацьовують інформацію, завантажену в підсистему, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи з інформаційно-комунікаційною системою, які забезпечують відображення результатів адміністративного/судового оскаржень.

41. Відповідно до пункту 1 підрозділу 5 розділу V Порядку, для забезпечення повноти та своєчасності відображення показників грошових зобов`язань, визначених за результатами контрольно-перевірочної роботи, підрозділом, що здійснює контрольно-перевірочні заходи разом з підрозділом, що здійснює супроводження адміністративного та судового оскарження, підрозділом, до компетенції яких належить супроводження і збереження баз даних, щодекадно проводиться попередній контроль. В інформаційно-комунікаційній системі в автоматичному режимі формується реєстр співставлення сум, визначених за результатами контрольно-перевірочної роботи, з них узгоджених та неузгоджених (за результатами адміністративного/судового оскарження), та первинних показників оперативного обліку, відображених в інтегрованій картці платника щодекадно та станом на 01 число місяця, наступного за звітним. Реєстр співставлення донарахованих сум формується на підставі занесеної до інформаційно-комунікаційної системи інформації щодо узгоджених/неузгоджених грошових зобов`язань / фінансових санкцій (недоїмки, штрафних санкцій, пені з єдиного внеску); зменшення суми бюджетного відшкодування; зменшення від`ємного значення податку на додану вартість, вказаних у податкових повідомленнях-рішеннях, рішеннях, вимогах, рішеннях щодо єдиного внеску та не відображеної в інтегрованій картці платника.

42. Відповідно до пункту 1 підрозділу 6 розділу V Порядку, за результатами проходження попереднього контролю в інформаційно-комунікаційній системі станом на 01 число місяця, наступного за звітним, забезпечується генерування модуля контролю за показниками, визначеними за результатами контрольно-перевірочної роботи (в тому числі за результатами адміністративного/судового оскарження). Якщо модуль контролю за донарахованими сумами не згенеровано, підрозділ, що здійснює облік платежів, не пізніше третього робочого дня після спливу терміну генерування модуля повідомляє структурні підрозділи, які здійснюють контрольно-перевірочні заходи, супроводження адміністративного та судового оскарження, про необхідність усунення розбіжностей в такому реєстрі.

43. Відповідно до підпункту 1 пункту 2 підрозділу 1 розділу VI Порядку, первинними документами, на підставі яких в інтегрованій карті платника здійснюється погашення, зменшення податкового боргу, заборгованості зі сплати платежів до бюджетів, заборгованості зі сплати єдиного внеску, є: інформація казначейства про надходження; подана платниками звітність; декларація з податку на додану вартість із заявленою сумою від`ємного значення в рахунок погашення боргу, сумою до відшкодування з державного бюджету на поточний рахунок платника податків; скарга, заява платника податків або ухвала суду про відкриття провадження у справі, інформацію про які внесено після настання граничного строку сплати грошових зобов`язань / сум єдиного внеску, визначених податковим органом; рішення податкового органу, прийняте за результатами оскарження в адміністративному порядку податкового повідомлення-рішення, вимог, рішень щодо єдиного внеску, яким скасовується або зменшується сума грошового зобов`язання, пені, єдиного внеску; рішення суду про вирішення питання по суті (скасування раніше прийнятих рішень щодо нарахування грошового зобов`язання, пені, єдиного внеску за результатами судового оскарження), яке набрало законної сили; договір про розстрочення/відстрочення грошових зобов`язань, податкового боргу, графік погашення розстрочених/відстрочених сум заборгованості зі сплати єдиного внеску, платежів до бюджетів на підставі рішення суду або відповідно до закону, яким передбачено розстрочення/відстрочення; рішення про списання безнадійного податкового боргу, прийняте за наявності підстав, визначених статтею 101 ПК України; рішення про списання безнадійного податкового боргу, прийняте за наявності підстав, визначених статтею 97 ПК України; рішення про прощення/списання податкового боргу, заборгованості з платежів до бюджетів; рішення про списання боргу з єдиного внеску; рішення про скасування пені.

44. Відповідно до пункту 13 підрозділу 2 розділу VI Порядку, відображення в інтегрованій картці платника погашення податкового боргу, заборгованості зі сплати платежів до бюджетів, заборгованості зі сплати єдиного внеску відбувається на підставі первинних документів, зазначених в пункті 2 підрозділу 1 цього розділу, шляхом зменшення значення суми такого боргу згідно встановленої черговості датою проведення відповідної операції.

45. Відповідно до пункту 1 підрозділу 2 розділу VII Порядку, первинними документами, на підставі яких вносяться первинні показники до інформаційно-комунікаційної системи, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, є: ухвала суду про відкриття провадження; ухвала суду про забезпечення позову; ухвала суду про відкриття апеляційного провадження; ухвала суду про відкриття касаційного провадження; ухвала суду касаційної інстанції про зупинення виконання рішення; рішення суду, прийняте по суті, що набрало законної сили. До первинних показників належать такі дані первинних документів: учасники процесу; номер і дата ухвали про відкриття провадження; номер і дата ухвали про забезпечення позову; номер і дата рішення суду, прийнятого по суті; сума позову; сума, визначена рішенням суду, що набрало законної сили.

46. Відповідно до пункту 2 підрозділу 2 розділу VII Порядку, до базового запису про відкриття провадження у справі в інформаційно-комунікаційній системі, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, приєднуються оскаржені документи, що внесені в інформаційно-комунікаційну систему, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи шляхом встановлення зв`язку із записами зазначеної підсистеми (перенесення атрибутів документів, суміжних до інформаційно-комунікаційної системи, яка відображає результати судового оскарження).

47. Відповідно до абзаців 7 11, 17, 19 22, 24 пункту 2 підрозділу 3 розділу VII Порядку, сума позову, яка відображена в рішенні суду про визнання недійсними податкового повідомлення-рішення, рішення, вимоги, рішення щодо єдиного внеску, та відповідає сумі податкового повідомлення-рішення, рішення, вимоги, рішення щодо єдиного внеску заноситься юристом до інформаційно-комунікаційної системи, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження. Інформація, яка відображена у рішенні суду про оскарження частини суми податкового повідомлення-рішення, рішення, вимоги, рішення щодо єдиного внеску, заноситься юристом до інформаційно-комунікаційної системи, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження. З метою забезпечення контролю за повнотою внесення інформації до інформаційно-комунікаційної системи, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, за первинними документами засобами інформаційно-комунікаційної системи щоденно формується реєстр справ, де суми в загальному результаті не співпадають із сумами податкових повідомлень-рішень, рішень, вимог, рішень щодо єдиного внеску, та звіт щодо кількості помилок, допущених працівниками територіальних органів Державної податкової служби під час занесення до інформаційно-комунікаційної системи, яка забезпечує відображення результатів судових оскаржень, що знаходяться на розгляді, щодо яких зупинено або закінчено провадження у звітному періоді. Інформація, внесена та збережена юристом в інформаційно-комунікаційній системі, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, щодня автоматично відображається в реєстрі «апеляційне та судове оскарження» підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи. На основі первинних документів та первинних показників засобами інформаційно-комунікаційної системи щоденно формується загальний реєстр про стан судового оскарження (початок процедури, стан, результати розгляду судового оскарження). З метою забезпечення контролю за повнотою передачі інформації, внесеної в інформаційно-комунікаційну систему, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, щодекадно та станом на 01 число місяця, наступного за звітним, формується реєстр співставлення донарахованих сум. При виконанні рішення суду, прийнятого по суті, що набрало законної сили, не пов`язаного з контрольно-перевірочною роботою, структурними підрозділами територіальних органів Державної податкової служби за напрямами роботи забезпечується датою поточного місяця зміна базового запису первинного документа з посиланням на номер та дату такого документа. Для забезпечення повноти та своєчасності відображення в підсистемах інформаційно-комунікаційної системи резолютивної частини рішень судів, прийнятих по суті, що набрали законної сили, не пов`язаних з контрольно-перевірочною роботою, структурним підрозділом судового оскарження щодекадно проводиться попередній контроль. В інформаційно-комунікаційній системі в автоматичному режимі формується реєстр контролю виконання рішень судів, прийнятих по суті, що набрали законної сили, не пов`язаних з контрольно-перевірочною роботою, щодекадно та станом на 01 число місяця, наступного за звітним. Відпрацювання наявних записів у реєстрі контролю виконання рішень судів здійснюється підрозділом судового оскарження спільно зі структурними підрозділами за напрямами роботи в період з дня, наступного за днем формування такого реєстру, до третього робочого дня місяця, наступного за звітним, включно. Моніторинг повноти та своєчасності відпрацювання наявних записів у реєстрі контролю виконання рішень судів забезпечується керівником підрозділу, що здійснює судове оскарження.

48. За наведеного регулювання апеляційний суд зазначив, що інтегрована картка платника є складовою інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності податкової служби та містить в собі повну інформацію про платника податків, зокрема щодо первинних документів, оброблених засобами інформаційно-комунікаційної системи, податкових декларацій, звітності з єдиного внеску, податкових повідомлень-рішень, податкових вимог, стан розрахунків з бюджетом, фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування, наявність боргу (недоїмки) в темпоральному оперативному режимі систематизованого процесу фіксації та відображення первинних показників оперативного обліку податків, зборів, платежів, єдиного внеску в інформаційно-комунікаційній системі починаючи від дня взяття на облік платника податків.

49. Інтегрована картка кожного платника має містити повну, всебічну, достовірну, неупереджену інформацію щодо стану розрахунків з бюджетами, фондами загальнообов`язкового державного страхування за кожним кодом класифікації доходів бюджету в хронологічному порядку з описом кожної операції з посиланням на реквізити первинних документів з подальшим автоматичним розрахунком первинних показників оперативного обліку про відсутність/наявність заборгованості зі сплати податків, зборів, єдиного внеску.

50. Апеляційний суд зазначив, що окремі обов`язки щодо повноти, всебічності, достовірності відображення інформації в інтегрованих картках платників покладені на працівників юридичних підрозділів, які здійснюють супроводження справ в судах та які зобов`язані вносити до інтегрованих карток платників дані про судові рішення, які набрали законної сили, таки чином, щоб інформація в інтегрованій картці платника була узгодженою, синхронізованою, пов`язаною зі змістом судового рішення по суті.

51. Відповідно до статті 124 Конституції України, судові рішення є обов`язковими для виконання на всій території України.

52. Відповідно до частини 2 статті 14 КАС України, судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

53. Відповідно до частини 1 статті 370 КАС України, судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України.

54. Відповідно до частини 2 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

55. Як установлено з матеріалів справи, постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 27.09.2022 у справі №160/3911/22 скасована вимога Ф-6892-57 від 02.02.2022 про сплату недоїмки з єдиного внеску основний платіж 174 506,33 грн, штрафні санкції 7608,31 грн, всього 182 114,64 грн.

56. У наведеній постанові суд зазначив, що є протиправним поновлення 29.05.2019 скасованого в минулих роках донарахованого єдиного внеску згідно вимоги № від 16.10.2018 про сплату недоїмки єдиного внеску в сумі 174 506,33 грн.

57. За таких обставин суд апеляційної інстанції у цій справі дійшов висновку, що працівники юридичної служби ГУ ДПС були зобов`язані здійснити синхронізацію судового рішення, яке набрало законної сили, з інтегрованою карткою ОСОБА_1 та виключити недоїмку з єдиного внеску в сумі 174 506,33 грн, штрафні санкції 26 418,76 грн.

58. Суд апеляційної інстанції зазначив, що працівники підрозділу, які проводять контрольно-перевірочні заходи, не перевірили відповідність інтегрованої картки позивача прийнятому рішенню суду, не забезпечили генерування модуля контролю за показниками за результатами судового оскарження, не усунули розбіжності, внаслідок чого в інтегрованій картці протиправно містяться записи: « 29.05.2019 платіж 000 назва податку для фізичних осіб підприємців, в тому числі які обрали спрощену систему оподаткування, та осіб, які проводять незалежну професійну діяльність, назва операції поновлено в поточному році виключеного/скасованого в минулих роках донарахованого єдиного внеску за актами ап.ріш № від 16.10.2018 по рішенню про підтвердження податкового повідомлення-рішення по розгляду скарги по суті №18478/Д/99-99-11-02-02-25 від 26.11.2018 в сумі 174 506 грн 33 коп.» та « 20.11.2018 платіж 000 назва податку для фізичних осіб підприємців, в тому числі які обрали спрощену систему оподаткування, та осіб, які проводять незалежну професійну діяльність, назва операції 05.10.2018 донараховані штрафні санкції з єдиного внеску за актом поточного року № від 16.10.2018 в сумі 26 418 грн 76 коп.».

59. Задовольняючи позовні вимоги про зобов`язання відкликати з Покровського відділу Державної виконавчої служб в місті Кривого Рогу Дніпропетровської області вимогу Ф-6892-57 від 06.06.2019 про сплату недоїмки з єдиного внеску, апеляційний суд зазначив, що оскільки постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 27.09.2022 у справі №160/3911/22 визнано відсутність недоїмки з єдиного внеску 174 506,33 грн та протиправність нарахування штрафних санкцій на цю недоїмку, ГУ ДПС протиправно пред`явило до примусового виконання наведену вимогу.

60. Апеляційний суд зауважив, що за відсутності фактичної недоїмки з єдиного внеску та невідповідності даних інтегрованої картки позивача судовому рішенню у справі №160/3911/22, яке набрало законної сили, ГУ ДПС зобов`язано відкликати названу вимогу.

61. Верховний Суд, надаючи оцінку висновкам апеляційного суду та доводам касаційної скарги, уважає за необхідне зазначити, що постанова Третього апеляційного адміністративного суду у справі №160/3911/22 набрала законної сили 27 вересня 2022 року. Судом не встановлено відомостей про її оскарження податковим органом в касаційному порядку.

62. Постановою апеляційного суду від 27 вересня 2022 року установлено: «з інтегрованої картки платника вбачається, що 20.11.2018 до картки була включена сума донарахованої ШС по єдиному внеску за актом поточного року рішення про застосування штр.санкцій за донарахування або своєчасно не нарахованого внеску № на суму 7608,31 грн.; 29.05.2019 р поновлено в пот.році виключ/скасован в мин.роках донарахованого ЄВ за актами ап.ріш. Вимога про сплату боргу (недоїмки) (для фізичної особи) № по рішення про підтвердження ППР до розгляду скарги по суті №18478/Д/99-99-11-02-02-25 від 26.11.2018 на суму 174 506,33 грн. У картці наявний запис про те, що загальна сума боргу становить 182 114,64 грн.».

63. Верховний Суд зазначає, що у матеріалах цієї справи міститься картка особового рахунку позивача, з якої убачається, що 30 вересня 2022 року у межах виконавчого провадження стягнуто 2493,87 грн, сальдо станом на 31.12.2022 складає 179 620,77 грн, станом на 31.12.2023 - 179 620,77 грн.

64. Верховний Суд у постанові від 25 березня 2020 року у справі № 826/9288/18 дійшов висновку, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу щодо вірного та об`єктивного відображення в інтегрованій картці фактичного стану розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату податкового боргу, контролюючий орган зобов`язаний вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

65. Доводи податкового органу про те, що постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 27.09.2022 по справі №160/3911/22 не скасовано суму недоїмки по суті та не зобов`язано контролюючий орган виключити борг з ІКП, оскільки предметом оскарження не були підстави нарахування недоїмки, а саме вимога №Ф- та рішення № від 16.10.2018 Верховний Суд уважає помилковими, оскільки вимоги про сплату боргу (недоїмки) формуються під одним порядковим номером на підставі саме даних інформаційно-комунікаційних систем ДПС, які мать відображення достовірну інформацію.

За обставин справи податковий орган продовжує обліковувати наявність недоїмки з єдиного соціального внеску за наявності судового рішення, яким визнано такі дії протиправними, а подальший облік боргу безпосередньо впливає на розрахунки позивача з бюджетом та призводить до списання коштів, у тому числі в порядку примусового виконання.

66. Також, на переконання відповідача, судом апеляційної інстанції не враховано, що правомірність винесення вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-6892-57 від 06.06.2019 підтверджена рішенням суду по справі №160/5879/20, що набрало законної сили.

67. Верховний Суд звертає увагу, що в рішенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2020 року у справі №160/5879/20 суд зазначив, що жодних доказів оскарження і скасування дій контролюючого органу щодо включення 20.11.2018 та поновлення 29.05.2019 в Інтегрованій картці платника сум застосовуваної штрафної санкції та донарахованого єдиного внеску, матеріали справи не містять. Отже, матеріали справи не містять доказів недостовірності відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників необхідних для характеристики процесів адміністрування єдиного внеску, у зв`язку з чим, відповідачем правомірно винесено вимогу від 06.06.2019 №Ф-6892-57 на підставі даних інформаційної системи фіскального органу платника.

68. Так, Законом №2464 та Наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 №449 «Про затвердження Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - Інструкція №449) визначено обов`язок податкового органу щодо формування та, у разі невиконання платником вимоги про сплату недоїмки у добровільному порядку, направлення вимоги до виконавчого органу.

68. Натомість на момент розгляду справи, що переглядається, наявне судове рішення, яке набрало законної сили щодо протиправності поновлення 29.05.2019 скасованого в минулих роках донарахованого єдиного внеску згідно вимоги № від 16.10.2018 про сплату недоїмки єдиного внеску в сумі 174 506,33 грн та протиправність вимоги Ф-6892-57 від 02.02.2022 про сплату недоїмки з єдиного внеску на суму 182 114,64 грн, про що вказано вище у цій постанові.

69. Стосовно позовної вимоги про відкликання з Покровського відділу Державної виконавчої служби в місті Кривого Рогу Дніпропетровської області вимогу Ф-6892-57 від 06.06.2019 про сплату недоїмки з єдиного внеску слід зазначити таке.

70. Суд апеляційної інстанції зазначив, що за відсутності фактичної недоїмки з єдиного внеску та невідповідності даних інтегрованої картки позивача судовому рішенню у справі №160/3911/22, ГУ ДПС у Дніпропетровській області зобов`язано відкликати вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-6892-57 від 06.06.2019.

71. ГУ ДПС в касаційній скарзі наголошує на тому, що вимога про сплату боргу (недоїмки) №Ф-6892-57 від 06.06.2019 є правомірною, а тому її пред`явлення до органів ДВС є законним.

72. За матеріалами справи вимога Ф-6892-57 від 06.06.2019 на суму 179 620,77 грн пред`явлена до примусового виконання до Покровського відділу Державної виконавчої служби в місті Кривому Розі 22 липня 2024 року.

73. Відповідно до ч. 5 ст. 25 Закону №2464 вимога податкового органу про сплату недоїмки або рішення суду щодо стягнення суми недоїмки виконується державною виконавчою службою в порядку, встановленому законом.

74. Відповідно до розділу VI «Порядок стягнення заборгованості з платників» Наказу Міністерства фінансів України від 20.04.2015 №449 «Про затвердження Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування від 20.04.2015 №449 податковий орган протягом 10 робочих днів з дня узгодження вимоги (набрання нею чинності): пред`являє її до виконання органу державної виконавчої служби в порядку, встановленому Законом України «Про виконавче провадження».

75. Відповідно до п. 6 розділу VI Порядку вимога про сплату боргу (недоїмки) вважається відкликаною, якщо:

сума боргу (недоїмки), зазначена у вимозі, погашається платником, органами державної виконавчої служби або органами Казначейства - у день, протягом якого відбулося таке погашення суми боргу (недоїмки) в повному обсязі;

податковий орган скасовує або змінює раніше зазначену суму боргу (недоїмки) внаслідок її узгодження або оскарження - з дня прийняття податковим органом рішення про скасування або зміну раніше зазначеної суми боргу (недоїмки);

вимога податкового органу про сплату боргу (недоїмки) скасовується судом - у день набрання судовим рішенням законної сили;

борг (недоїмка) списується у випадках, передбачених статтею 25 або іншими положеннями Закону, в порядку, визначеному пунктами 9-11 цього розділу,- у день прийняття податковим органом рішення про списання боргу (недоїмки) відповідно до частини сьомої статті 25 або іншого положення Закону;

є рішення суду на стягнення відповідних сум боргу (недоїмки), що зазначені у вимозі,- у день надходження виконавчих документів до органів державної виконавчої служби або до органів Казначейства.

76. Згідно з частиною 1 статті 37 Закону України «Про виконавче провадження» виконавчий документ повертається стягувачу, якщо стягувач подав письмову заяву про повернення виконавчого документа;

77. Відповідно до п. 10 ч. 1 статті 39 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження підлягає закінченню у разі повернення виконавчого документа без виконання на вимогу суду або іншого органу (посадової особи), який видав виконавчий документ.

78. Ураховуючи наведене правове регулювання та фактичні обставини справи, Верховний Суд погоджується з судом апеляційної інстанції, який дійшов висновку, що оскільки постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 27.09.2022 у справі №160/3911/22 визнано відсутність недоїмки з єдиного внеску 174 506,33 грн та протиправність нарахування штрафних санкцій на цю недоїмку, ГУ ДПС у Дніпропетровській області протиправно пред`явило до примусового виконання вимогу Ф-6892-57 від 06.06.2019.

79. Ураховуючи викладене, Верховний Суд зазначає, що оскаржуване судове рішення ґрунтується на правильно встановлених фактичних обставинах справи, яким надана належна юридична оцінка із правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини.

80. Щодо касаційної скарги на окрему ухвалу апеляційного суду.

81. ГУ ДПС зазначає, що окрема ухвала є способом реагування суду на випадки виявлення порушення законності та правопорядку, які не можуть бути усунені ним самостійно при вирішенні адміністративного спору з використанням представлених адміністративним процесуальним законом засобів. Позаяк, у цьому випадку «порушення», що стали підставою для винесення окремої ухвали усунуті шляхом усунені шляхом розв`язання спору по суті, а саме постановою Третього апеляційного адміністративного суду по справі № 160/980/24 від 25 березня 2025 року.

82. Згідно з положенням частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

83. Згідно зі статтею 324 КАС України суд апеляційної інстанції у випадках і в порядку, встановлених статтею 249 цього Кодексу, може постановити окрему ухвалу.

84. Відповідно до частини першої статті 249 КАС України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

85. У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними (частина друга статті 249 КАС України).

86. Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно (частина третя статті 249 КАС України).

87. Відповідно до частини четвертої статті 249 КАС України в окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.

88. З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання (частина п`ята статті 249 КАС України).

89. Отже, окрема ухвала має на меті усунення виявлених у процесі розгляду адміністративного позову порушень закону та є підставою для розгляду питання щодо відповідальності винних осіб, вона може стосуватись будь-якого суб`єкта, зокрема й того, який не бере участь у справі.

90. Таким чином, окрема ухвала це рішення, яким суд реагує на виявлені під час розгляду справи порушення закону, причини та умови, що сприяли вчиненню порушення. Окрема ухвала є формою профілактичного впливу судів на правопорушників.

91. Необхідність її винесення зумовлена завданнями адміністративного судочинства Ї захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень органів державної влади, місцевого самоврядування, їхніх посадових, службових осіб у процесі здійснення ними управлінських функцій.

92. За цих обставин слід зазначити, що суд має право, а не зобов`язаний постановити окрему ухвалу. Проте, враховуючи особливий статус суду в системі органів, що забезпечують правовий порядок, суд зобов`язаний реагувати на випадки очевидних, умисних або системних порушень закону.

93. Підставою для окремої ухвали є виявлення порушення закону і встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню порушення. Відтак, окрема ухвала може бути постановлена лише у разі, якщо під час саме судового розгляду конкретної справи встановлено певне правопорушення. Юридична кваліфікація правопорушення судом не здійснюється. Водночас суд може в окремій ухвалі зазначити, елементи якого складу правопорушення слід перевірити (службова недбалість, зловживання владою тощо).

94. Аналізуючи викладене, обов`язковими умовами для винесення окремої ухвали є порушення закону чи іншого нормативно-правового акту із чітким зазначенням такої норми та обґрунтування у чому саме полягає таке порушення.

95. В оскарженій ухвалі суд апеляційної інстанції констатував, що працівники підрозділу, які проводять контрольно-перевірочні заходи, не перевірили відповідність інтегрованої картки позивача прийнятому рішенню суду, не забезпечили генерування модуля контролю за показниками за результатами судового оскарження, не усунули розбіжності, внаслідок чого в інтегрованій картці протиправно містяться відповідні записи, які впливають на стан розрахунків з бюджетом.

96. Мотиви окремої ухвали стосовно недотримання податковим органом Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України №5 від 12.01.2021, ст. 71, 74 ПК України є аналогічними, викладеним в постанові апеляційного суду у цій справі.

97. Суд апеляційної інстанції зазначив, що інтегрована картка платника є складовою інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності податкової служби та містить в собі повну інформацію про платника податків, зокрема щодо первинних документів, оброблених засобами інформаційно-комунікаційної системи, податкових декларацій, звітності з єдиного внеску, податкових повідомлень-рішень, податкових вимог, стан розрахунків з бюджетом, фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування, наявність боргу (недоїмки) в темпоральному оперативному режимі систематизованого процесу фіксації та відображення первинних показників оперативного обліку податків, зборів, платежів, єдиного внеску в інформаційно-комунікаційній системі починаючи від дня взяття на облік платника податків.

98. Колегія суддів також уважає правильним висновок місцевого суду, що інтегрована картка кожного платника має містити повну, всебічну, достовірну, неупереджену інформацію щодо стану розрахунків з бюджетами, фондами загальнообов`язкового державного страхування за кожним кодом класифікації доходів бюджету в хронологічному порядку з описом кожної операції з посиланням на реквізити первинних документів з подальшим автоматичним розрахунком первинних показників оперативного обліку про відсутність/наявність заборгованості зі сплати податків, зборів, єдиного внеску.

99. Окремі обов`язки щодо повноти, всебічності, достовірності відображення інформації в інтегрованих картках платників покладені на працівників юридичних підрозділів, які здійснюють супроводження справ в судах та які зобов`язані вносити до інтегрованих карток платників дані про судові рішення, які набрали законної сили, таки чином, щоб інформація в інтегрованій картці платника була узгодженою, синхронізованою, пов`язаною зі змістом судового рішення по суті.

100. Відповідно до статті 124 Конституції України, судові рішення є обов`язковими для виконання на всій території України.

101. Відповідно до частини 2 статті 14 КАС України, судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

102. Відповідно до частини 1 статті 370 КАС України, судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України.

103. Відповідно до частини 2 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

104. Як зазначалось вище, постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 27.09.2022 у справі №160/3911/22 скасована вимога Ф-6892-57 від 02.02.2022 про сплату недоїмки з єдиного внеску основний платіж 174 506,33 грн, штрафні санкції 7608,31 грн, усього 182 114,64 грн. Суд зазначив що є протиправним поновлення 29.05.2019 скасованого в минулих роках донарахованого єдиного внеску згідно вимоги № від 16.10.2018 про сплату недоїмки єдиного внеску в сумі 174 506,33 грн.

105. У цьому випадку, Верховний Суд погоджується з судом апеляційної інстанції, що працівники юридичної служби ГУ ДПС у Дніпропетровській області були зобов`язані здійснити синхронізацію судового рішення, яке набрало законної сили, з інтегрованою карткою ОСОБА_1 та виключити недоїмку з єдиного внеску у відповідному розмірі.

106. Правильним є висновок суду апеляційної інстанції, що працівники підрозділу, які проводять контрольно-перевірочні заходи, не перевірили відповідність інтегрованої картки позивача прийнятому рішенню суду, не забезпечили генерування модуля контролю за показниками за результатами судового оскарження, не усунули розбіжності, внаслідок чого в інтегрованій картці протиправно містяться записи: « 29.05.2019 платіж 000 назва податку для фізичних осіб підприємців, в тому числі які обрали спрощену систему оподаткування, та осіб, які проводять незалежну професійну діяльність, назва операції поновлено в поточному році виключеного/скасованого в минулих роках донарахованого єдиного внеску за актами ап.ріш № від 16.10.2018 по рішенню про підтвердження податкового повідомлення-рішення по розгляду скарги по суті №18478/Д/99-99-11-02-02-25 від 26.11.2018 в сумі 174 506,33 грн» та « 20.11.2018 платіж 000 назва податку для фізичних осіб підприємців, в тому числі які обрали спрощену систему оподаткування, та осіб, які проводять незалежну професійну діяльність, назва операції 05.10.2018 донараховані штрафні санкції з єдиного внеску за актом поточного року № від 16.10.2018 в сумі 26 418,76 грн».

107. Отже, оскільки постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 27.09.2022 у справі №160/3911/22 визнано відсутність недоїмки з єдиного внеску 174 506,33 грн та протиправність нарахування штрафних санкцій на цю недоїмку, ГУ ДПС протиправно пред`явило до примусового виконання до Покровського відділу Державної виконавчої служби в місті Кривому Розі вимогу Ф-6892-57 від 06.06.2019.

108. Суд апеляційної інстанції зазначив, що при направлені вимоги Ф-6892-57 від 06.06.2019 посадовими особами ГУ ДПС були грубо порушені конституційні норми про обов`язковість судових рішень оскільки вже тривалий час набрало законної сили судове рішення у справі №160/3911/22.

109. Суд зауважив, що знаючи про судове рішення у справі №160/3911/22 (набрання законної сили 27 вересня 2022 року), яким визнана протиправною вимога про сплату недоїмки з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, посадовими особами ГУ ДПС пред`явлена до примусового виконання вимога Ф-6892-57 від 06.06.2019, чим грубо порушені конституційні норми про обов`язковість судових рішень.

110. Апеляційний суд дійшов висновку, що внаслідок неналежного, безвідповідального ставлення посадових осіб ГУ ДПС до виконання своїх посадових обов`язків, ігнорування конституційних приписів про обов`язковість судових рішень, вимога Ф-6892-57 від 06.06.2019 була незаконно звернута до примусового виконання.

111. Колегія суддів Верховного Суду визнає, що суд апеляційної інстанції під час розгляду справи, з посиланням на конкретні факти, підтверджені доказами, установив безвідповідальне виконання посадовими особами ГУ ДПС підрозділів, які відповідальні за ведення ІКП за результатами контрольно-перевірочні заходів та судових оскаржень.

112. З огляду на недобросовісне ставлення працівників податкового органу до своїх посадових обов`язків, унаслідок порушення закону в частині порядку ведення ІКП суд апеляційної інстанції убачав підстави для вжиття заходів щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності посадових осіб, які не внесли до інтегрованої картки ОСОБА_1 дані про судове рішення, яким визнана відсутність недоїмки з єдиного внеску та які незаконно пред`явили до примусового виконання вимогу Ф-6892-57 від 06.06.2019.

113. Колегія суддів Верховного Суду погоджується з висновками суду апеляційної інстанції та зазначає, що доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують.

114. Отже, суд апеляційної інстанції шляхом постановлення окремої ухвали відреагував на виявлену під час розгляду справи неналежну та безвідповідальну поведінку посадових осіб, які уповноважені представляти Державу, на ігнорування ними законодавчих приписів та посадових обов`язків.

115. Оскільки виявлені судом порушення стосуються виконання посадовими особами податкового органу своїх професійних (службових) обов`язків і не можуть бути усунені судом самостійно при вирішенні адміністративного спору з використанням представлених адміністративним процесуальним законом засобів, суд апеляційної інстанції обрав належний спосіб для реагування.

116. Ураховуючи наведене, колегія суддів Верховного Суду не встановила порушень норм процесуального права при ухваленні оскаржуваного судового рішення.

117. У контексті оцінки доводів касаційних скарг Верховний Суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

118. З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, Верховний Суд уважає, що ключові аргументи касаційних скарг отримали достатню оцінку.

119. Ураховуючи викладене, Верховний Суд констатує, що оскаржувані судові рішення ґрунтується на правильно встановлених фактичних обставинах справи, яким надана належна юридична оцінка із правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, а підстави, наведені скаржниками для касаційного оскарження судових рішень суду апеляційної інстанції, не є такими, що відповідають вимогам частини 4 статті 328 КАС України.

120. Відповідно до частини третьої статті 343 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційні скарги без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

VI. Судові витрати

121. З огляду на результат касаційного розгляду судові витрати розподілу не підлягають.

122. Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційні скарги Головного управління ДПС у Дніпропетровській області - залишити без задоволення.

2. Постанову та окрему ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 25 березня 2025 року у справі №160/980/24 - залишити без змін.

4. Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та оскарженню не підлягає.

Головуючий О. О. Шишов

Судді І. В. Дашутін

М. М. Яковенко