Справа № 520/23057/25
Суддя: Григоров Д.В.
Дата ухвалення: 2025-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про закриття провадження у справі

18 вересня 2025 року справа № 520/23057/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Григоров Д.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (в письмовому провадженні) адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ХЛАДОПРОМ" (вул. Хладопромівська, буд. 1,м. Харків,Харківський р-н, Харківська обл.,61095, РНОКПП: ) до Державної організації «УКРАЇНСЬКИЙ НАЦІОНАЛЬНИЙ ОФІС ІНТЕЛЕКТУАЛЬНОЇ ВЛАСНОСТІ ТА ІННОВАЦІЙ» (вул. Дмитра Годзенка, буд. 1,м. Київ,01042, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ХЛАДОПРОМ" звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної організації «УКРАЇНСЬКИЙ НАЦІОНАЛЬНИЙ ОФІС ІНТЕЛЕКТУАЛЬНОЇ ВЛАСНОСТІ ТА ІННОВАЦІЙ» про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, в якому просить :

визнати протиправними дії ДЕРЖАВНОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ «УКРАЇНСЬКИЙ НАЦІОНАЛЬНИЙ ОФІС ІНТЕЛЕКТУАЛЬНОЇ ВЛАСНОСТІ ТА ІННОВАЦІЙ» (код ЄДРПОУ 44673629) щодо внесення змін до Державного реєстру свідоцтв України на знаки для товарів і послуг стосовно 30 класу МКТП Свідоцтва на знак для товарів і послуг № 19356 від 16.04.2001 року, а саме зазначення після товару «морозиво» інформації: «крім вершкового морозива в шоколадній глазурі або ароматизованому покритті» та публікації про це в офіційному бюлетні «Промислова власність» № 29, том 2;

зобов`язати ДЕРЖАВНУ ОРГАНІЗАЦІЮ «УКРАЇНСЬКИЙ НАЦІОНАЛЬНИЙ ОФІС ІНТЕЛЕКТУАЛЬНОЇ ВЛАСНОСТІ ТА ІННОВАЦІЙ» (код ) виключити з Державного реєстру свідоцтв України на знаки для товарів і послуг інформацію з 30 класу МКТП після товару «морозиво»: «крім вершкового морозива в шоколадній глазурі або ароматизованому покритті» щодо Свідоцтва на знак для товарів № 19356 від 16.04.2001 та здійснити публікацію про це в офіційному бюлетні «Промислова власність».

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 04.09.2025 р. відкрито спрощене провадження у вказаний адміністративній справі.

Відповідач надав до суду відзив на позовну заяву, згідно якого позовні вимоги не визнав. Також відповідачем подано до суду клопотання про закриття провадження у справі, обгрунтоване тим, що дану справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства, з огляду на те, що вона стосується права інтелектуальної власності визначення обсягу правової охорони, який надається торговельній марці «КАШТАН» за свідоцтвом України № 19356, а саме стосовно товарів 30 класу МКТП, внаслідок часткового припинення його дії за Рішенням суду від 21.12.2023, а тому, виходячи із суб`єктного складу та характеру правовідносин, - відноситься до юрисдикції господарських судів.

Дослідивши подане клопотання, суд знаходить його обгрунтованим та доходить висновку про необхідність провадження у справі закрити, оскільки вона не підлягає розглядові за правилами адміністративного судочинства.

При цьому суд керується наступним.

Відповідно до ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 КАС України, адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно з частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 4 КАС публічно-правовий спір - це спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Також пунктом 7 частини першої статті 4 КАС визначено, що суб`єкт владних повноважень - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Компетенція адміністративних судів щодо вирішення адміністративних справ визначається статтею 19 КАС України.

Так, відповідно до пункту 1 частини першої вказаної статті юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

При цьому, спір набуває ознак публічно-правового за умов не лише наявності серед суб`єктів спору публічного органу чи посадової особи, а й здійснення ним (ними) у цих відносинах публічно-владних управлінських функцій.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

У свою чергу, приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового, особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він, головним чином, обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо позивач намагається захистити своє порушене приватне право шляхом оскарження управлінських дій суб`єктів владних повноважень.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 805/4506/16-а, від 27.06.2018 у справі № 815/6945/16.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

З матеріалів даної справи вбачається, що позовні вимоги стосуються правомірності внесення змін до Державного реєстру свідоцтв України на знаки для товарів і послуг, тобто стосуються прав інтелектуальної власності. Справи у спорах щодо охорони прав інтелектуальної власності, що є предметом спору, а також визнання недійсними пов`язаних з цим актів/дій підлягають розгляду господарським або цивільними судами (в залежності від суб`єктного складу сторін).

З огляду на суб`єктний склад сторін у даній справі та предмет спору, пов`язаний із захистом прав інтелектуальної власності (внесення змін до Державного реєстру свідоцтв України на знаки для товарів і послуг), спір належить розглядати в порядку господарського судочинства відповідно до правил, встановлених ГПК України.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 4, 5, 19, 170 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Закрити провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ХЛАДОПРОМ" до Державної організації «УКРАЇНСЬКИЙ НАЦІОНАЛЬНИЙ ОФІС ІНТЕЛЕКТУАЛЬНОЇ ВЛАСНОСТІ ТА ІННОВАЦІЙ», роз`яснивши позивачу, що спір має вирішуватись в порядку господарського судочинства.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Д.В. Григоров