Справа № 161/18989/25
Суддя: Черняк В. В.
Дата ухвалення: 2025-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/161/336/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 вересня 2025 року місто Луцьк

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Черняк В.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ТВО заступника командира роти №1 батальйону УПП у Волинській області ДПП, Департаменту патрульної поліції про скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

16.09.2025 року позивач через свого представника звернувся до суду із вказаним позовом (подано через систему "Електронни Суд").

Позов слід залишити без руху, враховуюче наступне.

Відповідно до ч. 3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До заяви позивачем долучено копію посвідчення учасника бойових дій, як підставу для звільнення від сплати судового збору.

Разом з тим, пункт 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» визначає, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України- у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, до яких належать учасники бойових дій, визначений Законом України від 22 жовтня 1993 року №3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

У статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», закріплені пільги учасникам бойових дій та гарантії їх соціального захисту, а у частині другій статті 22 цього Закону встановлено, що ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Аналіз пункту 13 частини першої статті 5 Закону «Про сплату судовий збір» у сукупності з положеннями частини другої статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» дає підстави для висновку, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з реалізацією їхнього правового статусу.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Велика Палата Верховного Суду неодноразово висловлювала аналогічну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», зокрема, у постановах від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 та від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про скасування постанови про адміністративне правопорушення, що не зачіпає порядку, обсягу його соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту ветеранів війни.

Долучена до позову копія посвідчення позивача як особи, яка має право на пільги встановлені законодавством України для ветеранів війни - учасників бойових дій, звільняє позивача від сплати судового збору відповідно до п.13 ч.1ст.5 Закону України «Про судовий збір» під час розгляду справи в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням його прав, які нерозривно пов`язані саме із статусом учасника бойових дій, який, як і права такої особи, визначається спеціальним законом, а не усіх прав людини і громадянина, які в свою чергу встановлені Конституцією України та іншими законами.

Зі змісту заявлених позивачем вимог вбачається, що дана справа не стосується захисту прав позивача, як учасника бойових дій, а тому підстави для звільнення його від сплати судового збору відсутні.

Відтак, позивачу слід сплати судовий збір.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року № 543/775/17 зроблений правовий висновок про необхідність сплати судового збору у даній категорії справ (0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Відповідно до положень ч. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору у розглядуваному випадку становить 605 грн. 60 коп.

Сплату судового збору необхідно провести за наступними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Волин.обл/м.Луцьк/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38009371

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0003550

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу «*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Луцький міськрайонний суд Волинської області».

Крім того, зі змісту позову вбачається, що позивач вказує відповідачами у справі ТВО заступника командира роти №1 батальйону УПП у Волинській області ДПП та Департамент патрульної поліції (м. Київ).

Разом з тим, згідно з правовою позицією, викладеною у постанові КАС ВС від 26.12.2019 у справі N 724/716/16-а, відповідачем у справах про оскарження постанов у справах про адміністративні правопорушення, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Відповідно до ст. 222 КУпАП працівники органів і підрозділів Національної поліції (поліцейські) при розгляді справи про адміністративне правопорушення діють від імені органів Національної поліції, тому належним відповідачем у справі щодо оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху повинен бути відповідний орган Національної поліції.

З наведеної норми слідує, що суб`єктом владних повноважень, який розглядає справу про адміністративне правопорушення і виносить постанову про притягнення до адміністративної відповідальності, є відповідний орган в особі конкретної посадової особи, а тому відповідач - поліцейський УПП у Волинській області, який є посадовою особою вказаного органу, є неналежним відповідачем по справі.

У даному випадку, належним відповідачем є Управління патрульної поліції у Волинській області, а не Департамент патрульної поліції (м. Київ), оскільки, працівники органів (підрозділів) Національної поліції, відповідальні за винесення постанови, діяли від імені цього органу.

Відтак, позивачу необхідно уточнити склад учасників справи та надати суду виправлену редакцію позовної заяви з її копіями для сторони відповідача (або докази направлення на адресу відповідача копії заяви з додатками через систему «Електронний суд», згідно ч.7,8,9 ст.44 КАС України).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі наведеного, керуючись ст.169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ТВО заступника командира роти №1 батальйону УПП у Волинській області ДПП, Департаменту патрульної поліції про скасування постанови, - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити у строк, що не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали недоліків заяви.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог суду у зазначений строк, позовна заява буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області В.В. Черняк