Справа № 640/13759/21
Суддя: Жук Р.В.
Дата ухвалення: 2025-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

15 вересня 2025 року м. Київ № 640/13759/21

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жука Р.В., розглянувши клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Економклас Захід»

до Київської митниці Держмитсужби

про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови, -

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Економклас Захід» (надалі позивач) з адміністративним позовом до Київської митниці Держмитслужби (надалі відповідач), в якому просить суд визнати протиправними та скасувати рішення відповідача про коригування митної вартості товарів №UA100020/2020/000074/2 від 01.10.2020 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100020/2020/00507.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.05.2021 відкрито провадження в адміністративній справи у порядку спрощеного позовного провадження.

01.07.2021 до суду від відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду та відзив на позовну заяву.

06.07.2021 до суду від відповідача повторно надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду та відзив на позовну заяву.

22.07.2021 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив та заперечення на клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Законом України від 13.12.2022 №2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон №2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону №2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

14.12.2022 вказаний Закон був опублікований в газеті «Голос України» №254 та набрав чинності 15.12.2022.

На адресу Київського окружного адміністративного суду супровідним листом «Про скерування за належністю справи» надійшли матеріали даної адміністративної справи.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді суду Жуку Р.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.11.2023 справу прийнято до провадження судді та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Відповідачем до суду подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. В обґрунтування вказаного клопотання зазначено, що з оскаржуваним рішенням позивач ознайомився в день його прийняття (01.10.2020), відповідно останнім днем для зверхня до суду було 01.04.2021, проте позивач звернувся 17.05.2021.

Позивач подав до суду заперечення на означене клопотання відповідача, зазначивши, що строк звернення до суду із даним позовом становить 1095 днів.

Разом з тим, позивач зазначив, якщо вважати строк позовної давності оскарження рішення про коригування митної вартості становить 6 місяців, то позивач звернувся до суду в межах строків позовної давності. Також позивач просив суд визнати поважним причини пропуску строку звернення до суду із даним позовом та поновити його.

Розглянувши клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду та заперечення позивача, суд зазначає таке.

Згідно із приписами статті 56 Податкового кодексом України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Статтею 102 Податкового кодексом України передбачено, що контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання, а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Приписами частин 1 та 2 статті 24 Митного кодексу України визначено, що кожна особа має право оскаржити рішення, дії або бездіяльність органів доходів і зборів, їх посадових осіб та інших працівників, якщо вважає, що цими рішеннями, діями або бездіяльністю порушено її права, свободи чи інтереси. Предметом оскарження є: 1) рішення - окремі акти, якими митні органи або їх посадові особи приймають рішення з питань, передбачених законодавством України з питань митної справи, а також задовольняють скарги, заяви, клопотання конкретних фізичних чи юридичних осіб або відмовляють у їх задоволенні; 2) дії - вчинки посадових осіб та інших працівників митних органів, пов`язані з виконанням ними обов`язків, покладених на них відповідно до цього Кодексу та інших актів законодавства України; 3) бездіяльність - невиконання митними органами, їх посадовими особами та іншими працівниками обов`язків, покладених на них відповідно до цього Кодексу та інших актів законодавства України, або неприйняття ними рішень з питань, віднесених до їх повноважень, протягом строку, визначеного законодавством.

Разом з тим, у порядку, встановленому Податковим кодексом України, можуть бути оскаржені податкові повідомлення-рішень органів доходів і зборів (частина 5 статті 24 Митного кодексу України).

У відповідності до статті 29 Митного кодексу України рішення, дії або бездіяльність органів доходів і зборів або їх посадових осіб можуть бути оскаржені безпосередньо до суду в порядку, визначеному законом.

Враховуючи, що позивач в даній справі оскаржує дії митного органу та рішення, яке прийнято з питань державної митної справи, то з урахуванням положень статті 29 Митного кодексу України строк його оскарження визначається згідно із вимогами Кодексу адміністративного судочинства України.

Висновок у подібних правовідносинах вже викладався в постановах Верховного Суду від 07 червня 2018 року у справі №813/1276/16 та від 18 червня 2020 року у справі №805/1536/17-а та від 18 лютого 2021 року у справі № 826/14826/16.

Отже у даному випадку застосовується шестимісячний строк звернення до суду.

Частинами 1 та 2 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Варто звернути увагу на те, що строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

У разі звернення до суду поза межами вказаного строку платник податків має право клопотати про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду і в кожному конкретному випадку суд має оцінити наведені у відповідній заяві фактичні обставини щодо неможливості своєчасної реалізації права особою та перелік спрямованих нею на досягнення цієї мети заходів.

Водночас, за змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує відповідне рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс та інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії).

Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 (справа Мельник проти України) погодився з тим, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. А також вказав, що зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем 13.10.2020 було подано до Окружного адміністративного суду міста Києва в межах справи №640/22737/20 заяву про зміну позовних вимог, в якій позивач просив визнати протиправними і скасувати:

- рішення про коригування митної вартості товарів від 14.09.2020 №UA100020/2020/000068/2;

- картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 14.09.2020 №UA100020/2020/00469;

- рішення про коригування митної вартості товарів від 01.10.2020 №UA100020/2020/000074/2;

- картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 01.10.2020 №UA100020/2020/00507/2.

Дане клопотання було розглянуто Окружним адміністративним судом міста Києва в рішенні 28.04.2021, в якому зазначено, що позивачем до заяви про зміну позовних вимог, наданої суду, не долучено доказів надіслання її відповідачу, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її прийняття до розгляду та необхідність повернення позивачу.

17.05.2021 поштовим зв`язком позивачем було направлено до суду дану позовну заяву про визнання протиправними та скасування рішення відповідача про коригування митної вартості товарів №UA100020/2020/000074/2 від 01.10.2020 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100020/2020/00507.

Підсумовуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що наведені позивачем підстави свідчать про наявність особливих і непереборних обставин, які є поважними причинами пропущеного строку на подання позовної заяви, а тому строк підлягає поновленню.

Відповідно до частини 1 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частиною 6 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Оскільки судом визнано поважними причини строку звернення до суду із даним позовом та поновлено його, то клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 121, 122, 123, 243, 248, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. Визнати поважними причини строку звернення до суду із даним позовом та поновити строк звернення до суду.

2. У задоволенні заяви відповідача про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

3. Копію ухвали надіслати сторонам по справі, зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Жук Р.В.