Справа № 640/14955/19
Суддя: Коротких Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2025-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Коротких А.Ю.,

суддів Сорочка Є.О.,

Чаку Є.В.,

при секретарі Братиці К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 22 травня 2025 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,-

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 22 травня 2025 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення залишено без розгляду.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням суду, ОСОБА_1 звернулась з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Свої вимоги апелянт мотивує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення неповно досліджено обставини, що мають значення для справи та неправильно застосовано норми процесуального права.

Заслухавши учасників справи, суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 10.03.2025 року вказану справу прийнято до провадження та призначено підготовче засідання на 11.04.2025 року.

Вказана ухвала суду про прийняття справи до провадження та повістка про виклик до суду на 11.04.2025 року доставлена в електронний кабінет позивача 11.03.2025 року (а.с. 56).

11.04.2025 року розгляд підготовчого судового засідання відкладено на 22.05.2025 року на 11 год. 00 хв., у зв`язку з першою неявкою позивача у судове засідання без поважних причин.

Повістка про виклик до суду на 22.05.2025 року також доставлена в електронний кабінет позивача 11.04.2025 року (а.с.84).

Будучи належним чином повідомленим про день, час та місце судового розгляду справи, позивач у судове засідання 22.05.2025 року не з`явилася, не повідомила суд про причини неявки.

Таким чином, суд першої інстанції констатував факт неявки позивача у судове засідання 11.04.2025 року та повторно 22.05.2025 року.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Аналогічна норма міститься й у статті 2 КАС України.

Відповідно до ч.2 ст. 44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до приписів п. 3 ч. 5 ст. 44 КАС України, учасники справи, зокрема, зобов`язані: з`являтися в судове засідання за викликом суду.

Аналогічна норма міститься у статті 45 КАС України, а саме, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Як вбачається з матеріалів справи, у судові засідання, призначене на 11.04.2025 року та 22.05.2025 року, позивач не прибула. Про дату, час та місце судового засідання була повідомлена належним чином, що підтверджується довідками про доставку електронних документів.

Статтею 205 Кодексу адміністративного судочинства України визначено правове регулювання наслідків неявки в судове засідання особи, яка бере участь у справі, які спрямовані на забезпечення прав щодо участі у судовому розгляді осіб, які беруть участь у справі, у разі їх неприбуття з об`єктивних причин.

Згідно пункту 4 частини 1 статті 205 вказаного Кодексу, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до частини 5 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Отже, у даному випадку позивач, який належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи, не забезпечив участь у судових засіданнях свого представника два рази, не надавши завчасно заяву про розгляд справи без його участі та не повідомивши суд про причини неявки.

Беручи до уваги наведені обставини про належне та своєчасне повідомлення судом першої інстанції позивача про призначення судового засідання як на 11.04.2025 року, так і на 22.05.2025 року, повторне після відкладення розгляду справи неприбуття її в судове засідання, а також з огляду на те, що відповідач на розгляді справи по суті не наполягав, у зв`язку із повторною неявкою у судове засідання, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про залишення даної позовної заяви без розгляду.

Щодо посилань апелянта на те, що вона є приватним нотаріусом та зареєстрована в електронному суді саме як приватний нотаріус, а не фізична особа, та відповідно як фізична особа не отримувала повістки на судові засіданні в електронному суді, колегія суддів зазначає наступне.

Підпунктом 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України (у редакції, чинній з 26.05.2021) установлено порядок вчинення дій, передбачених КАС України, до визначення Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення відповідних дій з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС. Підпунктами 16 і 17 цього розділу КАС України визначено, що до дня реєстрації суб`єкта владних повноважень в ЄСІТС та отримання ним офіційної електронної адреси надсилання судом суб`єкту владних повноважень текстів повісток, копій судових рішень здійснюється за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. Справи, розгляд яких розпочато та не закінчено за матеріалами у паперовій формі до початку функціонування ЄСІТС, продовжують розглядатися за матеріалами у паперовій формі. За наявності технічної можливості суд може розглядати таку справу за матеріалами в електронній формі.

Згідно з частиною першою статті 18 КАС України у судах функціонує ЄСІТС.

Відповідно до частини четвертої статті 18 КАС України ЄСІТС відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Згідно з частиною п`ятою статті 18 КАС України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІТС в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до ч. 6 ст. 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Отже, у разі коли приватний нотаріус зареєстрований у ЄСІТС в обов`язковому порядку, він фактично отримує документи та повідомлення суду через електронний кабінет у всіх справах, незалежно від того, чи бере участь у них як приватний нотаріус, чи як фізична особа.

У постанові від 07.02.2023 року у справі № 340/9054/21 Верховний Суд дійшов висновку, що повідомлення про доставлення електронної копії судового рішення в електронний кабінет суб`єкта владних повноважень є належним доказом його вручення, відповідно, підлягає долученню до матеріалів справи, які формуються в паперовому вигляді (у випадку розгляду справи в паперовій формі).

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з правильним висновком судом першої інстанції про належне повідомлення позивача як учасника по справі про день, час та місце судового розгляду справи та про правомірне залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 150-154, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 22 травня 2025 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя: Коротких А.Ю.

Судді: Сорочка Є.О.

Чаку Є.В.

Повний текст виготовлено: 16 вересня 2025 року.