Справа № 240/25470/24
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2025-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

(про відстрочення чи розстрочення виконання рішення суду,

зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення)

15 вересня 2025 року м. Житомир справа № 240/25470/24

категорія 109020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Капинос О.В.,

розглянувши у письмовому провадженні заяву про зміну способу і порядку виконання судового рішення в адміністративній справі за позовом Державної екологічної інспекції Поліського округу до Новогуйвинської селищни ради про відстрочити виконання судового рішення,

встановив:

Рішенням суду від 08.04.2025 зобов`язано Новогуйвинську селищну раду Житомирського району Житомирської області виконати делеговані повноваження, в частині організації і здійснення землеустрою на території сільської ради, а саме: встановити в натурі (на місцевості) межі прибережних захисних смуг водних об`єктів і внести відомості про них до Державного земельного кадастру та встановити в натурі (на місцевості) зони санітарної охорони навколо об`єктів водопостачання (артсвердловин) та внести відомості до Державного земельного кадастру.

На адресу суду від відповідача надійшла заява, в якій просить відстрочити виконання рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 08.04.2025 року у адміністративній справі № 240/25470/24 за позовом Державної екологічної інспекції до Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії терміном до 30.06.2026.

В обгрунтування заяви зазначає, що Новогуйвинською територіальною громадою здійснено заходи із землеустрою та внесені відомості до Державного земельного кадастру щодо водних об`єктів з наявними прибережними захисними смугами, а саме 18 земельних ділянок водного фонду. Однак, на даний час Новогуйвинська селищна рада Житомирського району Житомирської області виконати в повному обсязі рішення суду щодо решти земель водного фонду та встановлення в натурі (на місцевості) зони санітарної охорони навколо об`єктів водопостачання (артсвердловин) з внесенням відомостей до Державного земельного кадастру немає можливості у зв`язку з відсутністю зареєстрованого права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на гідроспоруди та артсвердловини, а також відсутності фінансування даного виду робіт із землеустрою. Зазначає, що На пленарному засіданні 52 позачергової сесії селищної ради 14 квітня 2025 року депутатами затверджений бюджет громади на 2025 рік, який не у повній мірі забезпечує потребу у видатках, визначених чинним законодавством України, і зокрема Бюджетним кодексом України та містить фінансові ризики загалом для бюджету громади.

У прийнятому бюджеті виключено видатки на "Здійснення заходів із землеустрою" - Код Програмної класифікації видатків та кредитування бюджету 0117130, що унеможливлює виконання заходів і завдань у цій сфері.

Представники сторін в судове засідання з"явилися, подали заяви про розгляд справи у порядку письмового провадження.

Вирішуючи дану заяву, суд зазначає таке.

Згідно ст.129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Згідно частини 1 статті 370 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, за її межами.

Відповідно до частини 1 статті 33 Закону України "Про виконавче провадження" від 02 червня 2016 року № 1404-VIII (далі - Закон України № 1404-VIIІ) за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Відповідно до частини 1 статті 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (частина 3 статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України).

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд, у відповідності до положень частини 4 статті 378 цього Кодексу, також враховує ступінь вини відповідача у виникненні спору, щодо фізичної особи тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Із системного аналізу наведеної норми вбачається, що підставою для відстрочення/розстрочення виконання рішення є звернення особи із заявою до суду про відстрочення/розстрочення з обмовленням причин неможливості виконати судове рішення у встановлений законом строк, тобто за доведеністю обставин, що ускладнюють його виконання, або роблять його неможливим (відсутність коштів або присудженого майна в натурі та інше).

Указана норма не містить конкретного переліку обставин для відстрочення/розстрочення виконання судового рішення, а лише встановлює критерії для їх визначення у вигляді істотного ускладнення виконання рішення або неможливості його виконання.

Вирішуючи питання про відстрочення/розстрочення виконання рішення, суд із певною свободою розсуду повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору, наявність надзвичайних непереборних подій, інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини (зокрема, ненадання (несвоєчасне надання) бюджетних асигнувань або бюджетних зобов`язань заявнику та/або не доведення (несвоєчасне доведення) фінансування видатків до заявника отримувача бюджетних коштів в обсязі, достатньому для своєчасного виконання ним грошових зобов`язань та/або погашення податкового боргу).

При цьому, питання розстрочення або відстрочення рішення суду знаходяться в площинні процесуального права.

При розгляді заяв щодо відстрочення виконання судового рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому. Наявність підстав має бути доведена боржником.

Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення застосовується з метою зменшення надмірного тягаря на боржника, якщо такий тягар може призвести до виникнення ситуації, за якої виконання судового рішення стане взагалі неможливим.

З огляду на відсутність передбачених критеріїв для визначення поважності таких підстав, прийняття відповідних рішень є дискреційним повноваженням суду, яке він реалізує за власними переконанням, з урахуванням конкретних обставин справи. При цьому, таке відстрочення здійснюється виключно у виняткових випадках, за умови, що суд установить наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо).

У постанові від 06.12.2019 у справі №2а/0570/6531/2011 Верховний Суд дійшов висновку, що відстрочення в розумінні зазначеної норми закону є відкладенням чи перенесенням дати виконання рішення на новий строк, який визначається адміністративним судом, та допускається у виняткових випадках, залежно від обставин справи. Підставою для відстрочення можуть бути конкретні існуючі, об`єктивні, виключні обставини, що ускладнюють виконання судового рішення у встановлений строк або фактично унеможливлюють таке.

Оцінюючи доводи заяв про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, суди повинні враховувати, що ці заходи не повинні створювати боржнику можливість ухилятися від виконання судового рішення. До уваги повинні братися не лише реальний майновий стан боржника, але і його наміри, що свідчать про бажання виконати рішення (позиція Верховного Суду, викладена у постанові від 30.01.2020 у справі №819/150/17).

Як вбачається з наданих доказів, Новогуйвинською селищною радою здійснено заходи із землеустрою та внесені відомості до Державного земельного кадастру щодо водних об`єктів з наявними прибережними захисними смугами, а саме 18 земельних ділянок водного фонду.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" представницький орган місцевого самоврядування - виборний орган (рада), який складається з депутатів і відповідно до закону наділяється правом представляти інтереси територіальної громади і приймати від її імені рішення.

29.01.2025 Рішенням Виконавчого комітету Новогуйвинської селищної ради "Про схвалення проекту бюджету на 2025 рік" та у розподіл видатків бюджету включено "Здійснення заходів із землеустрою" - Код Програмної класифікації видатків та кредитування бюджету 0117130.

На пленарному засіданні 52 позачергової сесії селищної ради 14 квітня 2025 року депутатами затверджений бюджет громади на 2025 рік, у якому виключено видатки на "Здійснення заходів із землеустрою" - Код Програмної класифікації видатків та кредитування бюджету 0117130, що унеможливлює виконання заходів і завдань у цій сфері.

Відділом земельних ресурсів та екології Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області на виконання вищевказаного рішення суду, розроблено проєкт рішення "Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо організації і встановлення меж прибережних захисних смуг водних об`єктів та зон санітарної охорони навколо об`єктів водопостачання (артсвердловин)", який 02.05.2025 року оприлюднений на офіційному сайті Новогуйвинської селищної ради.

Даний проєкт рішення був погоджений постійною комісією з питань земельних відносин та екології, засідання якої відбулося 17.06.2025 року та винесений на розгляд 54 сесії селищної ради.

Питання "Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо організації і встановлення меж прибережних захисних смуг водних об`єктів та зон санітарної охорони навколо об`єктів водопостачання (артсвердловин)" включено до порядку денного 54 сесії селищної ради за №90.

Відповідно до протоколу №7 Новогуйвинської селищної ради, пленарне засідання 54 сесії VIII скликання Новогуйвинської селищної ради 30.06.2025 не відбулося через відсутність кворуму.

Також, через відсутність кворуму не відбулися пленарні засідання 54 сесії VIII скликання призначенні на 08.07.2025 року та 29.07.2025, головуючим оголошено перерву в роботі засідання.

Зміст вказаних документів і заяви, свідчить про наявність обставин, які ускладнюють виконання судового рішення, а тому, враховуючи відсутність заперечень від позивача, суд вважає за можливе відстрочити виконання рішення суду.

Відповідно до частини 5 статті 378 КАС України відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку, що заяву про відстрочення виконання рішення суду необхідно задовольнити .

Керуючись статтями 243, 248, 378 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Заяву про відстрочення виконання рішення задовольнити.

Відстрочити Новогуйвинській селищній раді термін виконання рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 08.04.2025 у справі №240/25470/24 до 30.06.2026.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя О.В. Капинос