Справа № 240/21780/25
Суддя: Приходько Оксана Григорівна
Дата ухвалення: 2025-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 вересня 2025 року м. Житомир справа № 240/21780/25

категорія 114000000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Приходько О.Г., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Вчорайшенської сільської ради про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Вчорайшенської сільської ради про визнання протиправним та скасування рішення від 08 серпня 2025 року № 2224.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) з`ясовуючи чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу, суд враховує таке.

Згідно із частиною першою статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з пунктами 4, 5 і 9 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, докази, що підтверджують вказані обставини, а у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

У постанові від 26 вересня 2024 року у справі № 990/220/24 Велика Палата Верховного Суду виснувала, що із законодавчих положень пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в поєднанні з вимогами статей 5, 77 цього Кодексу випливає, що особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві хто, котрий саме суб`єкт владних повноважень порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

Суд зауважує, що виходячи із закріпленого у статті 9 КАС України принципу диспозитивності, звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

У позовній заяві позивач просить визнати протиправним та скасувати рішення Вчорайшенської сільської ради від 08 серпня 2025 року № 2224 про реорганізацію Бистріївської гімназії шляхом приєднання до Вчорайшенського ліцею.

Мотивуючи заявлені вимоги позивач зазначає про ухвалення оскаржуваного рішення всупереч результатам громадського обговорення та заперечення громади щодо реорганізації Бистріївської гімназії, покликаючись на сфальсифіковані, як зазначає позивач, дані громадських слухань, порушення кримінального провадження по даному факту, та апелює щодо відсутності підстав для спірного рішення враховуючи перевищення мінімального порогу та кількості зареєстрованих 46 учнів, а також порушення територіальної доступності освіти.

Проте позивач в контексті вимог пункту 9 частини п`ятої статті 160 КАС України не зазначає обґрунтування порушення своїх прав, свобод, інтересів оскаржуваним рішенням відповідача про реорганізацію Бистріївської гімназії шляхом приєднання до Вчорайшенського ліцею.

Зазначена вимога закону не є формальною, оскільки суд не може підміняти позивача та не вправі визначатись за позивача.

Натомість звернення до суду не повинно мати на меті констатацію факту допущення суб`єктом владних повноважень певного порушення. Адже саме захист прав від порушень з боку суб`єктів владних повноважень має першочергове значення в адміністративному судочинстві.

Тому суд звертає увагу позивача, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Право на судовий захист не є абсолютним. Звертаючись до суду з позовом щодо законності рішень, дій чи бездіяльності, позивач повинен пояснити, які правові наслідки безпосередньо для нього породжує оскаржене рішення, дія, бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Захисту у порядку адміністративного судочинства підлягають порушені права особи у публічно-правових відносинах, у яких відповідач реалізовує владні управлінські функції стосовно заявника.

Отже, подана позовна заява не відповідає вимогам пункту 9 частини п`ятої статті 160 КАС України, оскільки позивач не обґрунтував порушення відповідачем його прав, свобод та інтересів.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ураховуючи викладене, відповідно до вимог статті 169 КАС України позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків шляхом подання до суду виправленої позовної заяви, викладеної з урахуванням положень пункту 9 частини п`ятої статті 160 КАС України.

Керуючись статтями 160, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява буде повернута позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя О.Г. Приходько