Справа № 320/33316/23
Суддя: Собків Ярослав Мар'янович
Дата ухвалення: 2025-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Собківа Я.М.,

суддів: Сорочка Є.О., Чаку Є.В.,

за участю секретаря: Головченко В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Київський електровагонорементний завод" на рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2025 року у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства "Київський електровагонорементний завод" до Центрального міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Київський електровагонорементний завод" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Центрального міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 08.09.2023 № 2008/Ж10/31-00/07-03-02-20 на суму 4 831 552,07 грн.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2025 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись із вказаним рішенням суду, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій скаржник просить скасувати рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2025 року та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги на більш тривалий, розумний термін, у відповідності до положень статті 309 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні, суддю-доповідача, представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Судом першої інстанції встановлено, що Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків на підставі підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78 ПК України проведено документальну позапланову виїзну перевірку ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій за контрактом (угодою) від 24.08.2021 № 331 за період діяльності з 24.08.2021 по 30.06.2023 на підставі листа ДПС України від 06.12.2022 № 15770/7/99-00-07-05-01-07 щодо інформації, наданої НБУ уповноваженими банками, за результатами якої складений акт перевірки від 09.08.2023 № 1832/Ж5/31-00-07-03-02-15/00480247.

Перевіркою встановлено, що 24.08.2021 між ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" (Замовник) та компанією DB Engineering & Consulting GmbH (Німеччина) (виконавець) укладений контракт № 331, відповідно до якого Виконавець зобов`язується надати комплекс аналітичних послуг, передбачених у специфікації (Додаток 1), а Замовник зобов`язується прийняти надані послуги та здійснити оплату відповідно до умов цього договору.

Згідно з пунктом 3.5 Контракту від 24.08.2021 № 331 протягом 10 (десяти) банківських днів з дати погодження Виконавцем Рознарядки Замовник здійснює попередню оплату в розмірі 20 (двадцяти) % від загальної вартості послуг, визначеної у Додатку 1.

Відповідно до пункту 3.6 Контракту від 24.08.2021 № 331 оплата послуг Виконавця проводиться Замовником протягом 20 (двадцяти) банківських днів від дня підписання сторонами акту наданих послуг та одержання виставленого Виконавцем остаточного рахунку.

Згідно з платіжним дорученням в іноземній валюті від 28.10.2021 № 2 ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" перерахувало на користь DB Engineering & Consulting GmbH (Німеччина) попередню оплату в сумі 178 200,00 Евро (5 460 885,54 грн).

Перевіркою встановлено, що послуги за контрактом від 24.08.2021 № 331 нерезидентом DB Engineering & Consulting GmbH (Німеччина) не надавалися; повернення валютних коштів не здійснено. Станом на 30.06.2023 у ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" встановлена прострочена дебіторська заборгованість у розмірі 178 200,00 Евро із терміном погашення заборгованості 27.10.2022.

Згідно з висновками акту перевірки від 09.08.2023 № 1832/Ж5/31-00-07-03-02-15/00480247 ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" порушило вимоги частини третьої статті 13 Закону № 2473-VIII в частині ненадання нерезидентом послуг, передбачених умовами договору від 24.08.2021 № 331/не повернення нерезидентом валютних коштів у розмірі 178 200,00 Евро (граничний термін отримання послуг/повернення валютної виручки - 27.10.2022), що призвело до порушення законодавчо встановлених строків розрахунків на 246 днів (28.10.2022 - 30.06.2023).

Не погоджуючись із висновками акту перевірки від 09.08.2023 № 1832/Ж5/31-00-07-03-02-15/00480247 ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" 24.08.2023 подало заперечення на акт перевірки, за результатами розгляду яких рішенням податкового органу від 04.09.2024 № 719/Ж12/31-00-07-03-02-22 висновки акту перевірки залишені без змін, а заперечення - без задоволення.

На підставі акту перевірки від 09.08.2023 № 1832/Ж5/31-00-07-03-02-15/00480247 Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків винесено податкове повідомлення-рішення від 08.09.2023 № 2008/Ж10/31-00/07-03-02-20, яким ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" на підставі частини п`ятої статті 13 Закону № 2473-VIII, підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 ПК України за порушення строків термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності нараховано пеню у розмірі 4 831 552,07 грн.

Вважаючи оскаржуване податкове повідомлення-рішення відповідача протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з позовом за захистом своїх охоронюваних законом прав та інтересів.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з пунктом 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Згідно з підпунктом 78.1.1 пункту 78.1 статті 78 ПК України документальна позапланова перевірка здійснюється якщо отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.

Пунктом 25 Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 7 (далі - Інструкція № 7), встановлено, що банк відповідно до Правил організації статистичної звітності, що подається до Національного банку України, затверджених постановою Правління НБУ від 13.11.2018 № 120, надає НБУ інформацію про виявлені факти ненадходження в установлені НБУ граничні строки розрахунків або строки, визначені у висновках, грошових коштів, товарів (або незавершення у граничні строки розрахунків імпортних операцій резидентів без увезення продукції на територію України), уключаючи такі факти за власними операціями банку.

Підпунктом 73.3.1 пункту 73.3 статті 73 ПК України встановлено, що письмовий запит про надання інформації надсилається платнику податків або іншому суб`єкту інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав: за результатами аналізу податкової інформації, отриманої у встановленому законом порядку, виявлено факти, які можуть свідчити про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, із обов`язковим зазначенням таких фактів у запиті.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" податкове повідомлення-рішення прийняте Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків за результатами документальної позапланової виїзної перевірки, що проведена на підставі підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78 ПК України, а саме: отримання податкової інформації, що свідчить про порушення платником податків, зокрема, валютного законодавства, та не надання платником податків пояснень та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.

Позивач заперечує правомірність проведення документальної позапланової перевірки з тих підстав, що надісланий на адресу ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" запит податкового органу не містив конкретних фактів порушення позивачем вимог валютного законодавства, що, у свою чергу, виключає висновок про наявність підстав для призначення документальної позапланової перевірки з мотивів ненадання платником податків запитуваних документів або ж їх надання не у повному обсязі.

Відповідач, на підтвердження наявності фактичних обставин, з якими підпункт 78.1.1 пункту 78.1 статті 78 ПК України пов`язує наявність підстав для проведення документальної позапланової виїзної перевірки, надав до матеріалів справи лист Державної податкової служби України від 06.12.2022 № 15770/7/99-00-07-05-01-07, запит Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 27.12.2022 № 9860/6/31-00-07-03-02-06 про надання інформації, а також лист ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" від 27.01.2023 №89/ГБ/23 з додатками до нього, направлений у відповідь на запит контролюючого органу; на підтвердження дотримання процедури проведення перевірки - копію наказу від 31.07.2023 № 297/Ж та копію направлення на проведення перевірки.

Так, листом Державної податкової служби України від 06.12.2022 № 15770/7/99-00-07-05-01-07 на адресу Головних управлінь ДПС в областях, м. Києві та Міжрегіональних управлінь ДПС по роботі з великими платниками податків для організації і проведення контрольно-перевірочної роботи відповідно до статті 78 ПК України скерований витяг з інформації, наданої Національним банком України щодо виявлених фактів ненадходження в установлені НБУ граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів, станом на 01.11.2022, яка надана банками до НБУ згідно з Інструкцією № 7.

Згідно з відомостями листа від 29.11.2022 №25-0008/204/ДСК, наданим Національним банком України на виконання вимог ухвали суду, а також витягу з інформації, наданої банками, що є додатком до вказаного листа, станом на 01.12.2022 ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" прострочило здійснення розрахунків за зовнішньо-економічним контрактом від 24.08.2021 № 331 (дата експорту товару або дата авансового платежу - 28.10.2021; дата першого дня перевищення граничного строку розрахунків - 28.10.2022; діапазон суми - від 1 до 10 млн грн).

27.12.2022 Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платками податків на адресу ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" скерований запит № 9860/6/31-00-07-03-02-06 про надання пояснень та їх документального підтвердження стосовно порушення законодавчо встановлених строків розрахунків при здійсненні ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" взаєморозрахунків з компанією-нерезидентом відповідно до контракту від 24.08.2021 № 331. Зазначено, що відповідно до податкової інформації, одержаної від уповноважених банків, дати здійснення платежів за імпортними зовнішньоекономічними операціями/дати оформлення МД (Актів) за експортними операціями, за якими перевищено законодавчо встановлені строки розрахунків за контрактом від 24.08.2021 № 331 становлять 24.08.2021 - 28.10.2022.

На виконання вимог запиту від 27.12.2022 № 9860/6/31-00-07-03-02-06 ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" Центральному міжрегіональному управлінню ДПС по роботі з великими платниками податків листом від 27.01.2023 №89/ГБ/23 надано: контракт від 24.08.2021 № 331, рознарядку до контракту 24.08.2021 № 331, інвойс № 3110R0073, заява № 3 про купівлю іноземної валюти від 28.10.2021, платіжне доручення в іноземній валюті від 28.10.2021 № 2, виписку по рахунку, картку рахунку 3711 по DB Engineering & Consulting GmbH (Німеччина), обігову відомість по рахунку 3711 по DB Engineering & Consulting GmbH (Німеччина), висновок торгово-промислової палати України щодо настання форс-мажорних обставин № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022, лист департаменту інвестиційної діяльності АТ "Укрзалізниця" від 22.02.2022 № ЦІД-10/421.

Проте, будь-яких документів (валютно-митні декларації, акти виконаних робіт тощо), що підтверджують факт поставки товарів/надання послуг на суму здійсненої нерезиденту передоплати, ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" на запит контролюючого органу не надано.

Оцінивши надані сторонами та витребувані судом докази, суд дійшов висновку про доведеність з боку Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків наявності обставин, з якими підпункт 78.1.1 пункту 78.1 статті 78 ПК України пов`язує наявність підстав для проведення документальної позапланової виїзної перевірки дотримання вимог валютного законодавства стосовно ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод".

Так, отримані податковим органом у порядку інформаційного співробітництва з Національним банком України відомості свідчили про порушення ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" вимог валютного законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи; зазначені відомості отримані у порядку взаємодії Національного банку України та Державної податкової служби України щодо обміну інформацією, пов`язаною із здійсненням валютних операцій; письмовий запит Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 27.12.2022 № 9860/6/31-00-07-03-02-06, скерований на адресу платника податків, містив інформацію щодо змісту порушень ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" вимог валютного законодавства, а саме: прострочення здійснення розрахунків за зовнішньо-економічним ко контрактом від 24.08.2021 № 331, у тому числі, із зазначенням періоду такого прострочення; надані платником податків документи не спростовували наявну у податкового органу інформацію щодо порушення платником податків вимог валютного законодавства.

Отже, доводи позивача щодо не зазначення у запиті податкового органу конкретних фактів порушення вимог валютного законодавства спростовуються встановленими обставинами справи.

Щодо доводів позовної заяви про протиправність податкового повідомлення-рішення від 08.09.2023 № 2008/Ж10/31-00/07-03-02-20 як такого, що прийняте Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків на підставі хибних висновків акту перевірки щодо недотримання позивачем вимог частини третьої статті 13 Закону № 2473-VIII при здійсненні взаєморозрахунків за зовнішньо-економічним контрактом від 24.08.2021 № 331, укладеним з компанією-нерезидентом DB Engineering & Consulting GmbH (Німенччина), колегія суддів зазначає наступне.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ унормовані Законом №2473-VIII, який також встановлює відповідальність за порушення валютного законодавства.

Стаття 13 Закону № 2473-VIII визначає особливості встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Так, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів (частина перша статті 13 Закону №2473-VIII).

Згідно із вимогами частини третьої статті 13 Закону №2473-VIII у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) (частина п`ята статті 13 Закону №2473-VIII).

Водночас частина шоста статті 13 Закону №2473-VIII передбачає, що у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Отже, у разі зупинення виконання господарської операції, яке зумовлене виникненням форс-мажорних обставин, зупиняється як перебіг строку розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, так і нарахування пені на весь період дії форс-мажорних обставин.

Постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №5 затверджено Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті (далі - Положення №5).

Згідно із пунктом 21 розділу ІІ вказаного Положення граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Пункт 23 розділу ІІ Положення №5 передбачає, що розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного пунктом 21 розділу II цього Положення, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення, у повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в Україні в банку.

Постановою Правління НБУ від 04.04.2022 № 68 Постанову №18 було доповнено, зокрема пунктами наступного змісту: " 142. Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 90 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року"; " 144. Розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного в пункті 142 цієї постанови, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови в повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в банку в Україні".

Таким чином, за загальним правилом імпорт товарів має здійснюватися у строки, зазначені у договорах, але не пізніше граничного строку розрахунків, встановленого НБУ, що обчислюється з дня здійснення авансового платежу (попередньої плати).

До 05.04.2022 такі граничні строки розрахунків становили 365 календарних днів.

У даній справі встановлена згідно з актом податкової перевірки кількість днів, протягом яких відбулось порушення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, не є спірною. Поряд з цим позивач наполягає, що з 24.02.2022 внаслідок виникнення форс-мажорних обставин перебіг вказаних строків зупинився, що виключає правомірність нарахування пені за порушення строків розрахунків за зовнішньо-економічним контрактом від 24.08.2021 № 331.

З приводу вказаних тверджень, колегія суддів вважає за необхідне зазначити неступне.

Стаття 14-1 Закону № 671/97-ВР передбачає, що Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

За визначенням, наведеним у частині другій статті 14-1 Закону № 671/97-ВР законодавець до форс-мажорних обставин відніс, серед іншого, загальну військову мобілізацію, військові дії, оголошену та неоголошену війну.

Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 року №64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України. У подальшому строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався і останній триває і досі.

Водночас згідно з усталеною практикою Верховного Суду форс-мажорні обставини не мають преюдиційного (заздалегідь встановленого) характеру. У разі їх виникнення сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для конкретного випадку (постанови Верховного Суду від 16.07.2019 у справі №917/1053/18, від 25.01.2022 у справі №904/3886/21, від 18.01.2024 у справі № 914/2994/22).

Колегія суддів звертає увагу, що саме по собі існування форс-мажорної обставини (обставини непереборної сили) ще не є свідченням того, що безпосередньо вона вплинула на неможливість виконання особою певного зобов`язання за договором чи обов`язку, передбаченого законодавчими та іншими нормативними актами. Такий зв`язок має доводитись як шляхом надання сертифіката (довідки) Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП, так і інших належних доказів, що можуть це підтвердити.

ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" в якості документа, який підтверджує настання форс-мажорної обставини (обставини непереборної сили) посилається на лист ТПП України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1, вважаючи, що цей документ має оцінюватися як довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту) у розумінні частини шостої статті 13 Закону №2473-VIII.

ТПП України листом від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 засвідчила, що військова агресія російської федерації проти України стала підставою для введення воєнного стану і це є форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили). Цей лист адресований "Всім, кого це стосується", тобто необмеженому колу суб`єктів, його зміст носить загальний інформаційний характер та констатує абстрактний факт наявності форс-мажорних обставин без доведення причинно-наслідкового зв`язку у конкретному зобов`язанні.

Питання прийнятності листа ТПП від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 як єдиного доказу, що підтверджує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), вже було предметом розгляду у Верховному Суді.

Так, у постановах від 07.06.2023 у справі №912/750/22, від 07.06.2023 у справі №906/540/22, від 15.06.2023 у справі №910/8580/22, від 29.06.2023 у справі №922/999/22, від 28.08.2023 у справі №910/6234/22, від 16.09.2024 у справі № 520/6236/23 Верховний Суд сформулював позицію, за змістом якої лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 не є ні сертифікатом у розумінні статті 14-1 Закону "Про торгово-промислові палати в Україні", ні документом, який був виданий за зверненням відповідного суб`єкта (відповідача), для якого могли настати певні форс-мажорні обставини, а також не містить ідентифікуючих ознак конкретного договору, виконання якого стало неможливим через наявність зазначених обставин. Підстави вважати на підставі вказаного листа, що форс-мажорні обставини настали для всіх без виключення суб`єктів, відсутні, тому кожен суб`єкт, який в силу певних обставин не може виконати свої зобов`язання за окремо визначеним договором, має доводити наявність в нього форс-мажорних обставин.

Таким чином, лист ТПП від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 не є у розумінні чинного законодавства сертифікатом, що засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 23.07.2024 у справі № 240/25642/22 зазначив, що підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Доказів у вигляді відповідної довідки уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного контракту або третьої країни, які б підтверджували виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин, що зумовили неможливість виконання своїх обов`язків за контрактом компанією DB Engineering & Consulting GmbH (Німеччина), як і інших доказів, які у своїй сукупності підтверджували б неможливість виконання компанією DB Engineering & Consulting GmbH (Німеччина) зобов`язань за зовнішньо-економічним контрактом від 24.08.2021 № 331 або ж повернення сплачених авансованих платежів у період до 28.10.2022 у зв`язку з веденням в Україні воєнного стану, ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" ані під час проведення перевірки, ані під час судового розгляду не надано.

За встановлених обставин та наведеного правового регулювання суд апеляційної інстанції зазначає про недоведеність з боку позивача наявності обставин, з якими частина шоста статті 13 Закону № 2473-VIII передбачає наявність підстав для зупинення перебігу строків розрахунків, встановлених частиною першою цієї статті.

З Акту перевірки встановлено, що ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" на виконання пункту 3.5 контракту від 24.08.2021 № 331 платіжним дорученням в іноземній валюті від 28.10.2021 № 2 на користь DB Engineering & Consulting GmbH (Німеччина) перерахувало попередню оплату в сумі 178 200,00 Евро (5 460 885,54 грн); послуги за контрактом від 24.08.2021 № 331 нерезидентом DB Engineering & Consulting GmbH (Німеччина) не надавалися; повернення валютних коштів не здійснено. Станом на 30.06.2023 у ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" встановлена прострочена дебіторська заборгованість у розмірі 178 200,00 Евро із терміном погашення заборгованості 27.10.2022.

Листом від 31.07.2023 № ПрАТ КЕВРЗ-10/1028, адресованим члену правління та директорам юридичного департаменту та департаменту корпоративних фінансів, ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" підтвердило відсутність станом на 31.07.2023 документів, які підтверджують факт надання DB Engineering & Consulting GmbH (Німеччина) послуг за договором від 24.08.2021 № 331.

Доказів звернення до суду, міжнародного комерційного арбітражу із позовною заявою про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом) від 24.08.2021 № 331 ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" ні до суду першої інстанції, ні разом із апеляційною скаргою не надано.

Також наявності підстав для зупинення строків розрахунків, встановлених частиною першою статті 13 Закону № 2473-VIII, судом у спірних правовідносинах на встановлено.

За встановлених обставин та наведеного правового регулювання суд апеляційної інстанції підтримує висновок Київського окружного адміністративного суду про доведеність з боку Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків обґрунтованості висновків акту перевірки від 09.08.2023 № 1832/Ж5/31-00-07-03-02-15/00480247 в частині порушення ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" встановлених граничних строків розрахунків за зовнішньо-економічним контрактом від 24.08.2021 № 331, що є підставою для нарахування пені за кожен день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) згідно з вимогами частини п`ятої статті 13 Закону № 2473-VIII.

Також при розгляді вказаного спору необхідно надати оцінку правомірності оскаржуваного податкового повідомлення-рішення у розрізі наявності/відсутності підстав для застосування до спірних правовідносин підпункту 129.9.7 пункту 129.9 статті 129 (щодо ненарахування/анулювання нарахованої пені внаслідок введення воєнного, надзвичайного стану), абзацу 11 пункту 52-1 (щодо ненарахування/списання нарахованої пені протягом дії карантину), підпункту 69.9 пункту 69 (щодо зупинення перебігу строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи) підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України.

Так, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.08.2024 було зупинено провадження в адміністративній справі № 320/33316/23 до набрання законної сили судовим рішенням Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у справі № 240/25642/22.

Спірними питаннями у справі № 240/25642/22 були:

1) нарахування пені за порушення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), тобто чи розповсюджується заборона нарахувати пеню, передбачена абз. 11 пункту 52-1 підрозділу XX "Перехідні положення" ПК України, на правовідносини щодо нарахування пені за порушення граничних строків розрахунків згідно статті 13 Закону № 2473-VIII;

2) розповсюдження приписів підпункту 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України (набрав чинності з 07.03.2022) щодо зупинення перебігу строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, на граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів;

3) розповсюдження приписів підпункту 129.9.7 пункту 129.9 статті 129 ПК України на правовідносини з нарахування пені за порушення граничних строків розрахунків в іноземній валюті.

У постанові від 23.07.2024 у справі № 240/25642/22 Верховний Суд констатував, що відносини, які виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються виключно Законом № 2473-VIII, який є спеціальним законом. Зміна положень Закону № 2473-VIII здійснюється виключно шляхом внесення змін до нього. У разі якщо положення інших законів суперечать положенням Закону№ 2473-VIII, застосовуються положення саме Закону № 2473-VIII.

З огляду на специфічність правовідносин, що стосуються строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, які врегульовано окремим спеціальним нормативно - правовим актом - Законом № 2473-VIII, та врегульовують конкретну визначену його предметом групу правовідносин, Судова палата дійшла висновку, що підпункт 129.9.7 пункту 129.9 статті 129 (стосується ненарахування/анулювання нарахованої пені внаслідок введення воєнного, надзвичайного стану), абзац 11 пункту 52-1 (стосується ненарахування/списання нарахованої пені протягом дії карантину), підпункт 69.9 пункту 69 (стосується зупинення перебігу строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи) підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України не розповсюджуються на строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, що врегульовано законодавством у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, та на пеню, нараховану за порушення вимог цього законодавства.

Суд враховує зазначений правовий висновок Верховного Суду при розгляді вказаної справи та не вбачає у спірних правовідносинах наявності таких обставин, які б зумовили інше правозастосування Закону № 2473-VIII та ПК України.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що з боку Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків обґрунтовано висновки акту перевірки від 09.08.2023 № 1832/Ж5/31-00-07-03-02-15/00480247 в частині порушення ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" встановлених граничних строків розрахунків за зовнішньо-економічним контрактом від 24.08.2021 № 331, з чого слідує правомірність податкового повідомлення-рішення від 08.09.2023 № 2008/Ж10/31-00/07-03-02-20, та, відповідно, відсутність підстав для його скасування та задоволення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Київський електровагонорементний завод" - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2025 року залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Собків Я.М.

Суддя Сорочко Є.О.

Суддя Чаку Є.В.

Повний текст постанови виготовлено - 15 вересня 2025 року.