Справа № 640/19895/21
Суддя: Карпушова Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2025-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Карпушової О.В., суддів: Епель О.В., Файдюка В.В., розглянувши у порядку у письмовому провадженні за наявними у справі матеріалами апеляційну скаргу Київської митниці на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 01 квітня 2025 р. у справі за адміністративним позовом Товариство з обмеженою відповідальністю «АБСОРДІСАР» до Київської митниці про визнання протиправними та скасування рішень та картки відмови, стягнення збитків,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи.

15.07.2021 адвокат Герман М.М. в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Спектрімія України», назва якого у подальшому змінилась на Товариство з обмеженою відповідальністю «АБСОРДІСАР» (надалі - ТОВ «АБСОРДІСАР»), звернулось до Окружного адміністративного суду м.Києва з позовом до Київської митниці про визнання протиправними та скасування рішення Київської митниці Держмитслужби про визначення коду товару №KT-UA -2021 від 07.05.2021 та картку відмови №UA100080/2021/00218 від 07.05.2021 в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та стягнення з Державної митної служби України на користь ТОВ «АБСОРДІСАР» 9127,51 грн. збитків, спричинених протиправним рішенням Київської митниці Держмитслужби.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що за наслідками ввезення на митну територію України товару «Оксид цинку, технічний сорт», що надійшов від резидента Республіки Польща Компанія Аркоп ТОВ Przeds ebiorstwo ARKOP Sp. z o.o. (надалі - Продавець, Виробник) подано Київській митниці Держмитслужби (далі - митниця) митну декларацію №UA100080/2021/586000 від 23.04.2021 (далі - митна декларація), де визначено імпортований товар за кодом УКТЗЕД 28170С0000 - Оксид цинку; пероксид цинку (графа 33 митної декларації).

Київською митницею Держмитслужби прийнято рішення про /визначення коду товару №Kl-UA-2021 від 07.05.2021, яким визначено відмінний від зазначеною Позивачем у митній декларації (графа 33) код товару, а саме код УКТЗЕД змінено митницею на власний розсуд на код УКТЗЕД (інші. в товарній позиції продукти, що використовуються для годівлі тварин).

Позивач вважає, що наведені рішення відповідача порушують його права, є протиправними і підлягають скасуванню, оскільки вважає, що ним правильно визначено у графі 33 митної декларації код імпортованого товару, а саме код УКТЗЕД 28170С0000 - Оксид цинку; пероксид цинку.

Крім того, позивач послав на судову практику з аналогічних спорів.

Позивач наполягає, що ним завезено саме оксид цинку технічного класу, що підтверджується не лише зовнішньоекономічним контрактом, а й іншими товаросупроводжуючими документами, зокрема, сертифікатом якості від 20.04.2021, рахунком - фактурою (інвойсом) FSE-58/21/S.EXP від 20.04.2021.

Вказаний позов 29.01.2025 надійшов на розгляд до Луганського окружного административного суду через ліквідацію Окружного адміністративного суду.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 01.04.2025 провадження у справі за позовом в частині стягнення з Державної митної служби України на користь ТОВ «АБСОРДІСАР» 9127,51 грн. збитків, спричинених протиправним рішенням Київської митниці Держмитслужби закрито (а.с.203).

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 01.04.2025 р. позовні вимоги задоволено: визнано протиправними та скасовано рішення Київської митниці Держмитслужби про визначення коду товару №KT-UA -2021 від 07.05.2021 та картку відмови №UA100080/2021/00218 від 07.05.2021 в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Суд першої інстанції виходив з того, що позивачем подані документи, які підтверджують протиправність спірного рішення, а відповідач, як суб`єкт владних повноважень протилежне не довів.

Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду, як таку, що прийнято з порушенням норм матеріального права, та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що відповідач діяв в межах повноважень та з урахуванням наданих документів, зокрема, висновку СЛЕД Держмитслужби від 30.04.2021 № -0089, в якому зазначено, що проба товару ідентифікована як дрібнодисперсний порошок коричневого кольору без запаху та сторонніх включень, визначений вміст цинку становить 68.9 мас%, розрахунковий вміст оксиду цинку становить 85.7 мас%, до складу проби входить цинк (основа), залізо, кремній, кальцій, марганець, мідь.

Відповідачем наголошено, що такий висновок експертизи свідчить про те, що товар за зовнішнім виглядом та хімічним складом не є сполукою визначеного складу - оксидом цинку, та за ступенем очищення не відповідає оксиду цинку товарної позиції 2817.

Крім того, в апеляційній скарзі апелянтом зазначено наступне «враховуючи правові висновки Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2018 у справі 800/369/17, та той факт, що Київською митницею самостійно скасовано оспорюване позивачем у цій справі рішення про визначення коду товару згідно з УКТЗЕД від 23.09.2019 № КТ- UA-2019, просить закрити провадження у цій справі».

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.04.2025 року відкрито апеляційне провадження та витребувано справу зі суду першої інстанції, і 09.06.2025 слухання справи призначено у порядку письмового провадження.

Позивач відзив на апеляційну скаргу не подавав.

З поважних причин розгляд справи продовжувався, про що постановлено ухвалу.

Крім того, клопотання відповідача про закриття провадження внаслідок самостійного скасування оспорюване рішення не підлягає задоволенню, про що поставляється ухвала, оскільки позивачем оскаржується рішення відповідача №KT-UA -2021 від 07.05.2021, а не рішення від 23.09.2019 № КТ- UA-2019, і доказів щодо скасування рішення відповідача №KT-UA -2021 від 07.05.2021 апелянтом суду не подано.

Отже, розглянувши справу по суті спору і у письмовому провадженні, на підставі наданих документів, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Обставини справи.

Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Спектрхімія Україна» (ідентифікаційний код 43743815, на час звернення до суду місцезнаходження: вул. Дмитрівська, буд. 69, кв. 184, м. Київ, змінило адресу реєстрації на: Дніпропетровська обл.,місто Кривий Ріг, вулиця Соборності, будинок, 12 та назву на Товариство з обмеженою відповідальністю «АБСОРДІСАР») здійснює діяльність з: 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля, Консультування з питань комерційної діяльності й керування, Вантажний автомобільний транспорт, Оптова торгівля хімічними продуктами, Діяльність туристичних агентств, Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту.

09.04.2021 між позивачем та Przedsiebiorstwo ARKOP Sp. z o.o. (Польща) укладений контракт №23/2021 на постачання товару - Оксид цинку технічного сорту для використання у виробництві кераміки (ZnO CRM технічний сорт) (а.с. 19-22).

Позивачем ввезено на митну територію України товар «Оксид цинку, технічний сорт», що надійшов від резидента Республіки Польща Компанія Аркоп ТОВ Przeds ebiorstwo ARKOP Sp. z o.o. (надалі - Продавець, Виробник) та подано відповідачу митну декларацію №UA100080/2021/586000 від 23.04.2021, де визначено імпортований товар за кодом УКТЗЕД 28170С0000 - Оксид цинку; пероксид цинку (графа 33 митної декларації) (а.с. 17-18).

Відповідачем прийнято рішення про визначення коду товару №KТ-UA-2021 від 07.05.2021, яким визначено відмінний від зазначеною позивачем у митній декларації (графа 33) код товару, а саме код УКТЗЕД змінено митницею на власний розсуд на код УКТЗЕД (інші. в товарній позиції продукти, що використовуються для годівлі тварин) (а.с. 15).

Рішення прийнято на підставі Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), викладеної у додатку до Закону України "Про митний тариф України", Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджені наказом Державної митної служби України від 14.07.2020 № 256, висновку СЛЕД Держмитслужби від 30.04.2021 № -0089, листа ДФС від 12.03.2016 №8622/7/99-99-25-03-03-17 та ін.

Відповідачем сформовано картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 100080/2021/00218 від 07.05.2021, у якій зазначено, що декларанту необхідно подати належно заповнену митну декларацію із зазначенням коду товару згідно УКТЗЕД, визначеного в рішенні №KT-UA-2021 від 07.05.2021 відповідно до якого було змінено код товару (а.с. 16).

Позивач подав скореговану митну декларацію UА1000SC/2021/587029 від 13.05.2021 із зазначенням коду УКТЗЕД для пропуску товару на мигну територію України метою уникнення його псування та зриву строків перед своїми контрагентами (арк.спр. 37).

При цьому додатково сплатив на рахунок митниці ввізне мито в розмірі 2,5% від вартості товару у сумі 6494,54 грн.

Вищенаведені обставини, встановлені судом першої інстанції, перевірені і знайшли своє підтвердження при апеляційному розгляді справи, і не є спірними.

Нормативно-правове обґрунтування.

Так, відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно стаття 1 Митного кодексу України (надалі МК України і в редакції на день виникнення спірних правовідносин) законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Якщо міжнародним договором України, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені цим Кодексом та іншими законами України, застосовуються правила міжнародного договору України.

У ст. 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з ст. 246 МК України , метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч. 1 ст. 248 МК України, митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Згідно із ч. 1 ст. 257 МК України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Відповідно до ч. 6 ст. 264 МК України, митна декларація приймається для митного оформлення, якщо вона подана за встановленою формою, підписана особою, яка її подала, і перевіркою цієї декларації встановлено, що вона містить всі необхідні відомості і до неї додано всі документи, визначені цим Кодексом. Факт прийняття митної декларації засвідчується посадовою особою органу доходів і зборів, яка її прийняла, шляхом проставлення на ній відбитка відповідного митного забезпечення та інших відміток (номера декларації, дати та часу її прийняття тощо), у тому числі з використанням інформаційних технологій.

Відповідно до ч. 1 ст. 337 МК України, перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.

Згідно з ст. 246 МК України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

На час виникнення спірних відносин згідно із статтею 67 Митного кодексу України було визначено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом України про Митний тариф України.

В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

У ст. 68 МК України передбачалося, що ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Ведення УКТ ЗЕД передбачає:

1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією;

2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД;

3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру;

4) забезпечення однакового застосування всіма органами доходів і зборів правил класифікації товарів;

5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках;

6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування;

7) своєчасне ознайомлення суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД;

8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.

Відповідно до ст. 69 МК України було встановлено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Пунктом 3 розділу І Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Мінфіну від 30.05.2012 № 650 (далі Порядок № 650, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), встановлено, що класифікація товару це визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України Про Митний тариф України, з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення; рішення про визначення коду товару (далі - Рішення) - документ установленої форми, який оформлюється посадовими особами ВМП, уповноваженими особами ПМО чи митного поста у разі необхідності прийняття рішення про класифікацію товарів.

Пунктом 3 розділу ІІІ Порядку № 650 встановлено, що рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей.

У разі коли посадові особи ВМП направлені для виконання службових обов`язків до ПМО чи митного поста, Рішення щодо складного випадку класифікації товару приймається такими посадовими особами без підготовки запиту до ВМП.

У разі самостійного виявлення ВМП порушення правил класифікації товарів під час проведення контролю правильності класифікації товарів, задекларованих у митних деклараціях, поданих до митного оформлення, ВМП вноситься відмітка за допомогою автоматизованої системи митного оформлення (далі - АСМО) про прийняття до виконання відповідної митної формальності щодо проведення контролю правильності класифікації товарів та в разі потреби прийняття Рішення.

Згідно з пунктом 4 розділу III Порядку №650, контроль правильності класифікації товарів здійснюється, зокрема, шляхом перевірки відповідності відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу.

Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

На виконання статті 68 Митного кодексу України Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 428 від 21.05.2012, якою затвердив Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі Порядок № 428).

Відповідності до пунктів 2, 3, 15 Порядку № 428, УКТ ЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України Про Митний тариф України, що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

УКТ ЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Форма рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та порядок його прийняття митними органами визначаються Мінфіном.

Відповідно до статті 1 Закону України Про Митний тариф України № 674-IX (який втратив чинність 01.01.2023) Цим Законом встановлюється Митний тариф Українигрупи 01-49;групи 50-97.

Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Додаток до Закону України"Про Митний тариф України" від 04.06.2020 № 674-IX містить, зокрема, Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД.

Класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Відповідно до пункту 3 Основних правил інтерпретації класифікації товарів та пояснень до УКТ ЗЕД, у разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте, в разі якщо кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Відповідно до пункту 4 Основних правил інтерпретації класифікації товарів та пояснень до УКТ ЗЕД товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Так, відповідно до вказаного Додатку до Закону України «Про Митний тариф України, до групи 23 відносяться залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для тварин.

Як вказано у примітці, до товарної позиції 2309 включаються продукти, що використовуються для годівлі тварин, в іншому місці не зазначені, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, крім рослинних відходів, рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки.

Код 2309 включає в себе продукти, що використовуються для годiвлi тварин. Код товару 2309 90 96 90 інші.

У той час, до групи 28 відносяться: продукти неорганічної хімії: неорганічні або органічні сполуки дорогоцінних металів, рідкісноземельних металів, радіоактивних елементів або ізотопів.

Відповідно до примітки до вказаної групи: якщо у контексті не обумовлено інше, до товарних позицій цієї групи включаються лише:

(a) окремі хімічні елементи та окремі сполуки визначеного хімічного складу, які містять або не містять домішки;

(b) водні розчини продуктів, зазначених у пункті (a);

(c) продукти, зазначені у пункті (a), розчинені в інших розчинниках за умови, що розчинення є звичайною і необхідною умовою для їх збереження або транспортування і при цьому зберігаються властивості цих продуктів, що не допускає їх використання в інших цілях, що відрізняються від традиційних;

(d) продукти, зазначені у пунктах (a), (b) або (c), із доданням стабілізуючої речовини (включаючи агент, що запобігає злежуванню), необхідної для їх збереження або транспортування;

(e) продукти, зазначені у пунктах (a), (b), (c) або (d), із доданням протипилового засобу або барвника для полегшення їх ідентифікації або з міркувань безпеки за умови, що ці домішки не роблять продукт придатним для нетрадиційного використання.

Пунктом 3 примітки Групи 28 встановлено, що відповідно до положень примітки 1 до розділу VI до цієї групи не включаються:

(a) хлорид натрію або оксид магнію, чисті або з домішками, чи інші продукти розділу V;

(b) органо-неорганічні сполуки, крім зазначених у примітці 2 до цієї групи;

(c) продукти, зазначені у примітках 2, 3, 4 або 5 до групи 31;

(d) неорганічні продукти, що використовуються як люмінофори (товарна позиція 3206); скловидна фрита та скло інше у вигляді порошку, гранул або пластівців товарної позиції 3207;

(e) штучний графіт (товарна позиція 3801); вогнегасні продукти у вигляді зарядів до вогнегасників чи вогнегасних гранат (товарна позиція 3813); засоби для виведення чорнильних плям, розфасовані для роздрібної торгівлі (товарна позиція 3824), штучно вирощені кристали (крім оптичних елементів) галогенідів лужних і лужноземельних металів товарної позиції 3824, кожний масою не менш як 2,5 г;

(f) дорогоцінне та напівдорогоцінне каміння (природне, штучне або реконструйоване), а також порошок і кришиво із цього каміння (товарні позиції 7102-7105) або дорогоцінні метали та їх сплави групи 71;

(g) метали, чисті або з домішками, металеві сплави або металокераміка, включаючи спечені карбіди металів (карбіди металів, спечені з металом), розділу XV; або

(h) оптичні елементи, наприклад, галогеніди лужних або лужноземельних металів (товарна позиція 9001).

Товарна позиція 2817 00 00 00 включає оксид цинку; пероксид цинку.

Згідно з Поясненнями УКТ ЗЕД до товарної позиції 2817: 2817 00 00 00 відноситься оксид цинку; пероксид цинку (А), оксид цинку

Висновки суду.

Системний аналіз викладених правових норм дозволяє стверджувати, що згідно з частинами першою, другою та сьомою статті 69 Митного кодексу України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД, а митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно зУКТЗЕД.

Отже, спірним у цій є справі прийняте відповідачем рішення про визначення коду товару №KТ-UA-2021 від 07.05.2021, яким визначено відмінний від зазначеною позивачем у митній декларації (графа 33) код товару, а саме код УКТЗЕД змінено митницею на власний розсуд на код УКТЗЕД (Оксид цинку CRM технічного сорту, являє собою дрібнодисперсну порошкоподібну речовину коричневого кольору, без запаху та сторонніх включень. До визначеного елементного складу входять цинк (основа), залізо, кальцій, кремній, марганець, мідь. Визначений вміст цинку становить 68,9 мас.%. Розрахунковий вміст оксиду цинку становить 85,7 мас.% Кормова добавка для всіх видів тварин (згідно сайту виробника). Торговельна марка: ARKOP. Виробник: Przedsiebiorstwo ARKOP Sp. z о.о.).

Так, позивач на підтвердження правомірності свої дій щодо правильності визначення коду товару надав зовнішньоекономічний контракт, товаросупроводжуючі документами, зокрема, сертифікатом якості від 20.04.2021, рахунок - фактуру (інвойс) FSE-58/21/S.EXP від 20.04.2021.

У наданому сертифікат якості від 20.04.2021, наданому виробником товару Przedsiebiorstwo ARKOP Sp. z o.o., придбаний товар визначений як «Zinc Oxide CRM Technical Grade», тобто цинк оксид технічного класу.

Суд першої інстанції прийняв перелічені документи як належні, допустимі та достатні докази на підтвердження позиції позивача.

Колегія суддів з таким висновком суду першої інстанції погоджується, оскільки суду не надано доказів щодо недійсності чи фальсифікації наведених документів.

При цьому, відповідач, як суб`єкт владних поводжень, не спростував зазначені документи належним доказом, яким у таких обставинах міг би бути лише висновок судового експерта.

Таким чином, враховуючи вищенаведене, декларантом правильно визначено код товару за УКТЗЕД як .

Крім того, судом першої інстанції правильно оцінено доводи відповідача щодо наявності листа Державної фіскальної служби України від 12.03.2016 № 8622/7/99-99-25-03-03-17, зокрема те, що питання класифікації товарів у товарних позиціях 2817 або 2309 вирішується у кожному конкретному випадку на підставі інформації про хімічний склад товару, його призначення (визначається виробником).

Отже, цей лист не суперечить висновкам суду першої інстанції про правильність визначення коду товару за УКТЗЕД як .

Згідно з частиною 2 статті 74 КАС України обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.

Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

З огляду на вказане, колегія суддів вважає, що відповідачем не доведено правомірність прийнятого рішення про коригування митної вартості, хоча такий обов`язок законодавством покладено на суб`єкта владних повноважень, тому позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, а доводи апелянта є такими, що не заслуговують уваги, оскільки не спростовують правильних висновків суду першої інстанції.

Надаючи оцінку усім інших доводам апелянта, судова колегія також приймає до уваги рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому Суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…».

На підставі вищезазначеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, тому відсутні підстави для його скасування.

Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 139, 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Київської митниці на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 01 квітня 2025 р. - залишити без задоволення.

Рішення Луганського окружного адміністративного суду від 01 квітня 2025 р. у справі за адміністративним позовом Товариство з обмеженою відповідальністю «АБСОРДІСАР» до Київської митниці про визнання протиправними та скасування рішень та картки відмови, стягнення збитків, - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та подальшому оскарженню не підлягає, відповідно до п.2 ч.1 ст.263, п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

Колегія суддів: О.В. Карпушова

О.В. Епель

В.В. Файдюк