Справа № 640/35865/21
Суддя: Самойлюк Г.П.
Дата ухвалення: 2025-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Самойлюк Г.П., розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовною заявою Судового експерта ОСОБА_1 до Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України, Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування рішення № 2/1 від 22.10.2021

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

В провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебувала адміністративна справа № 640/35865/21 за позовом Судового експерта ОСОБА_1 до Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України, Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування рішення № 2/1 від 22.10.2021.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що законами не визначено видів дисциплінарної відповідальності та підстав для притягнення експерта до такої відповідальності. Притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності на підставі Порядку, затвердженого Міністерством юстиції України є протиправним, оскільки це суперечить Конституції України. Порядок визначає організаційні засади, завдання та порядок діяльності Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України, у т.ч. і порядок розгляду питань дисциплінарної відповідальності. Згідно Преамбули Закону України «Про судову експертизу» цей Закон визначає правові, організаційні і фінансові основи судово-експертної діяльності з метою забезпечення правосуддя України незалежною, кваліфікованою і об`єктивною експертизою, орієнтованою на максимальне використання досягнень науки і техніки. В той же час зазначений Закон не містить норми, де б визначались діяння, які є дисциплінарними правопорушеннями (основні ознаки правопорушень, що утворюють їх склад). Не містить таких норм і Положення №301/5 в частині визначення діянь, за вчинення яких експерт міг би притягуватись до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження. Відповідачем застосовано до позивача вид дисциплінарної відповідальності, який визначений не законом України, а нормативно-правовим актом Міністерства юстиції України, що не відповідає пункту 22 статті 92 Конституції України з урахуванням тлумачення, наданого Конституційним Судом України в Рішенні від 30.05.2001 №7-рп/2001 (справа про відповідальність юридичних осіб). Також, підставою для прийняття оскаржуваного рішення є довідка Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз від 05.10.2021 (далі - Довідка ДНДІСЕ), яка складена з порушенням норм чинного законодавства та не може враховуватися при прийнятті рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача. Висновки про порушення позивачем вимог чинних актів є суб`єктивною позицією членів дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України, їх окремою думкою, побудованою на хибних та безпідставних висновках в аналізі звернення проведеного експертами Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз та відверто брехливого з навмисними перекручуваннями та домислюваними формулюваннями у звернені адвоката Фролова В.П., що не підтверджує та не може підтверджувати порушення позивачем нормативно-правових актів з питань проведення судових експертиз та методик. При цьому, не маючи достатніх аргументів та відповідних матеріалів справи, члени палати аргументують свої висновки власними суб`єктивними думками, мотивувальна частина не містить конкретного положення нормативно-правового акту, який порушено позивачем, та суть такого порушення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.12.2021 року відкрито провадження у даній адміністративній справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

На підставі Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 року № 399, Акту приймання-передачі від 29.01.2025 року, Розпорядження керівника апарату Одеського окружного адміністративного суду №1 від 03.02.2025 Про здійснення реєстрації та автоматизованого розподілу судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва та протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 02.04.2025 року адміністративну справу №640/35865/21 розподілено судді Г.П. Самойлюк.

Ухвалою від 07.04.2025 року прийнято до провадження адміністративну справу № 640/35865/21. Вирішено, що розгляд справи буде здійснюватися в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін на підставі ст.262 КАС України, у межах строків, визначених ст.258 КАС України та з урахуванням встановлених сторонам строків для подання заяв по суті.

Від відповідачів надійшов відзив на позовному заяву, в якому останні просять відмовити у задоволенні позовних вимог, зазначаючи, що враховуючи, що законодавцем делеговано Міністерству юстиції України встановлювати повноваження Комісії такий нормативно-правовий акт в даному випадку Положення про експертно-кваліфікаційні комісії та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2015 № 301/5 (далі Положення), яке є законним і підлягає обов`язковому застосуванню. Так, у межах наданих повноважень 22.10.2021 Комісія розглянула питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта ОСОБА_1 та прийняла рішення № 2/1 відповідно до розділу VI Положення притягнути Позивача до дисциплінарної відповідальності та застосувати до нього дисциплінарне стягнення у вигляді попередження. ЦЕЕК прийняла рішення від 22.10.2021 № 2/1 відповідно до встановленої процедури притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності, яка визначена саме Законом та Положенням, з огляду на це протилежні міркування Позивача вказані з неправильним тлумаченням вимог зазначених нормативно-правових актів. Комісія є спеціальним державним органом, який забезпечує розгляд питань дисциплінарної відповідальності судових експертів, що не є працівниками державних спеціалізованих експертних установ. Розгляд питань дисциплінарної відповідальності судового експерта включає з`ясування усіх обставин стверджуваного порушення, їх оцінку, визначення усіх елементів складу дисциплінарного правопорушення, притягнення до дисциплінарної відповідальності та обрання конкретного її виду та міри. Ці питання перебувають у виключній компетенції Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України. При цьому, оцінюючи обставини, Комісія має право на власний розсуд визначити вид і зміст рішення, яке приймається. Такі повноваження Комісії є дискреційними. Відповідно пункту 1.6 Методології проведення антикорупційної експертизи затверджено Наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 року № 1395/5 дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проєктом нормативно-правового акта. Так, у межах наданих повноважень 22.10.2021 ЦЕЕК розглянула питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта ОСОБА_1 і наступні документи: подання директора Департаменту експертного забезпечення правосуддя ОСОБА_2 від 03.09.2021; звернення адвоката АО «ДЕ ЛЕГЕ ЛАТА» ОСОБА_3 від 03.08.2021 та доповнення до нього від 01.09.2021 № 010921 (далі Звернення) стосовно розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності судових експертів ОСОБА_4 та ОСОБА_1 (далі також Експерти) у зв`язку з можливими допущеними ними порушеннями вимог нормативно-правових актів під час складання висновку комплексної інженерно-технічної та економічної експертизи від 04.02.2019 № 04/02/19-1 у кримінальному провадженні, та додатки до нього, зокрема, копію вказаного Висновку; рішення дисциплінарної палати ЦЕКК від 08.09.2021 № 5 про порушення дисциплінарного провадження відносно Експертів в частині проведення економічного дослідження; довідку Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз від 05.10.2021 за результатом аналізу Висновку (далі Довідка); письмові пояснення судового експерта Іванкова П.М. від 19.10.2021 № 38, письмові пояснення судового експерта Іванкова В.М. від 19.10.2021 № 37. Згідно з пунктом 7 VI Положення метою аналізу висновку не є його спростування чи підтвердження. За результатами аналізу складається довідка, у якій зазначаються, у разі встановлення, наступна інформація щодо: відповідності вимогам нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності; відповідності методикам проведення судових експертиз, застосованим експертом під час проведення дослідження; відповідності висновків результатам дослідження та поставленим питанням. Якщо встановлено, що висновок експерта містить порушення, у довідці зазначаються положення нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та методик проведення судових експертиз, яких не дотримано під час складання висновку. Довідка розглядається на засіданні дисциплінарної палати усіма членами у сукупності з іншими документами, а також з урахуванням пояснення експерта, відносно якого розглядається питання щодо дисциплінарної відповідальності. Водночас, рішення щодо притягнення/не притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності приймається простою більшістю голосів присутніх на засіданні її членів без права утримання (пункт 14 розділ ІІ Положення). Отже, рішення приймається на підставі розгляду усіх документів та за результатами обговорення. Довідка не є «єдиним беззаперечним» документом, на підставі якого приймається рішення палати ЦЕКК. Враховуючи викладене, Комісія прийшла до висновку про наявність підстав для притягнення судового експерта ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності. Рішення ЦЕЕК від 22.10.2021 № 2/1 про притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді попередження прийняте у межах повноважень, у встановлений законодавством спосіб та з урахуванням усіх обставин справи, а тому підстави для його скасування відсутні.

Крім того, представник відповідачів зазначив, що оскаржуване рішення Комісії від 22.10.2021 № 2/1 вичерпало свою дію та Позивач вважається таким, що не має дисциплінарного стягнення, у зв`язку із чим з реєстру виключено інформацію про застосування до Експерта дисциплінарного стягнення у виді попередження, що вказує на відсутність порушення прав Позивача.

Позивачем до суду надано відповідь на відзив, в якій позивач вказав, що станом на момент прийняття оскаржуваного рішення (22.10.2021), Закон України "Про судову експертизу" не містив норм, де було б визначено склад дисциплінарного правопорушення судового експерта та види дисциплінарної відповідальності за такі порушення. Стаття 14 цього Закону в редакції, чинній на момент прийняття рішення ЦЕКК, передбачала лише юридичну відповідальність судового експерта в загальному вигляді, без визначення конкретних складів дисциплінарних проступків та санкцій за них. Лише згодом у статтю 14 були внесені зміни, якими було впроваджено положення щодо дисциплінарної відповідальності. При цьому, як зазначає позивач, в поясненнях, наданих ним до ЦЕКК (лист № 38 від 19.10.2021), він обґрунтовано спростував усі зауваження, викладені в Довідці ДНДІСЕ.

Крім того, позивач зазначив, що відповідачі необґрунтовано посилаються на порушення абзацу 5 пункту 2.3 Інструкції № 53/5, оскільки в цьому пункті відсутня заборона на встановлення причинно-наслідкового зв`язку щодо нанесення збитків. У рішенні ЦЕКК відсутня конкретизація, де саме, в яких формулюваннях у тексті експертизи надано "правову оцінку" чи здійснено "з`ясування питань права". Такий підхід порушує право на захист та суперечить принципу правової визначеності. Незважаючи на детальні пояснення, ЦЕКК проігнорувала їх та безпідставно прийняла оскаржуване рішення, ґрунтуючись виключно на суб`єктивних судженнях експерта ДНДІСЕ.

Позивач вказує, що у відзиві відповідачі, посилаючись на абз. 8 ст.14 Закону України "Про судову експертизу" зазначають, що на момент вирішння спору оскаржуване рішення вичерпалосвою дію, оскільки протягом одного року з дня накладення дисциплінарного стягнення у виді попередження судовий експерт не піддано новому дисциплінарному стягненню, тому останній вважається таким, що не мав дисциплінарного стягнення. Однак, на переконання позивача, це не позбавляє його права на оскарження рішення ЦЕКК.

За приписами ч.5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відтак, справу розглянуто в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 є судовим експертом (свідоцтво № 1650, видане на підставі рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії Міністерства юстиції України від 23.08.2013 р.) та здійснює свою діяльність як експерт Науково-дослідної судово експертної установи за спеціальностями, зокрема: 11.1 Дослідження документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності (економічна експертиза); 11.2 Дослідження документів про економічну діяльність підприємств і організацій (економічна експертиза);11.3 Дослідження документів фінансово-кредитних операцій (економічна експертиза).

Постановою заступника начальника відділу Головного слідчого управління Національної поліції України майора поліції Шевчишина А.В. призначено комплексну судову експертизу (інженерно-технічну та економічну) у кримінальному провадженні № 0001363 від 27.09.2017р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України та визнано експертами, крім інших, ОСОБА_1 .

Комісією судових експертів, за результатами проведеної комплексної експертизи (інженерно-технічної та економічної) у кримінальному провадженні № 0001363 від 27.09.2017р., складено висновок № 04/02/19-1 від 04.02.2019р.

03.08.2021 року до Центральної експертно-кваліфікаційної комісії від адвоката АО «ДЕ ЛЕГЕ ЛАТА» ОСОБА_3 надійшло звернення (вх. № 84382-33-21 від 25.08.2021р.) та доповнення до нього від 01.09.2021р. (вх. № 90889-33-21 від 01.09.2021р.) щодо розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності судових експертів ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , у зв`язку з можливими допущеними порушеннями вимог нормативно-правових актів та/або методик проведення судових експертиз під час складання Висновку № 04/02/19-1 від 04.02.2019р.

Адвокатом Фроловим В.П. разом із зверненням подано: висновок комплексної експертизи (інженерно-технічної та економічної) у кримінальному провадженні № 0001363 від 27.09.2017р. № 04/02/19-1 від 04.02.2019р. на 129 аркушах, ордер про надання правової допомоги на 1 аркуші, копію свідоцтва про заняття адвокатською діяльністю на 1 аркуші.

03.09.2021р. директором Департаменту експертного забезпечення правосуддя до Дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України направлено подання про розгляд на засіданні Дисциплінарної палати звернення адвоката ОСОБА_3 та доданих до нього документів.

Рішенням Дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 08.09.2021р. № 5 відкрито дисциплінарне провадження відносно судових експертів ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , витребувано пояснення з метою перевірки відповідності висновку вимогам нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та методикам проведення судових експертиз, вирішено провести його аналіз. Проведення аналізу доручено Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз.

За результатами аналізу висновків експертів Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз складено довідку від 05.10.2021р., відповідно до висновків якої, при проведенні комплексної інженерно-технічної та економічної судової експертизи виявлено порушення абзацу 5 пункту 2.3., пункту 4.14. «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень» № 53/5, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998р. та Методики вирішення судово-економічною експертизою питань спричинення матеріальних збитків.

19.10.2021р. ОСОБА_1 подано пояснення (заперечення) № 38 на звернення адвоката ОСОБА_3 .

Рішенням дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 22.10.2021р. № 2/1 притягнуто судового експерта ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку наступних висновків.

Закон України «Про судову експертизу» (далі - Закон №4038-XII) визначає правові, організаційні і фінансові основи судово-експертної діяльності з метою забезпечення правосуддя України незалежною, кваліфікованою і об`єктивною експертизою, орієнтованою на максимальне використання досягнень науки і техніки.

Відповідно до статті 1 Закону №4038-XII судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Законодавство України про судову експертизу складається із цього Закону, інших нормативно-правових актів (частина перша статті 2 Закону №4038-XII).

Відповідно до частини першої статті 7 Закону №4038-XII судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, а також у випадках і на умовах, визначених цим Законом, судові експерти, які не є працівниками зазначених установ.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону №4038-XII організація науково-методичного забезпечення судово-експертної діяльності та організаційно-управлінські засади діяльності державних спеціалізованих установ покладаються на міністерства та інші центральні органи виконавчої влади, до сфери управління яких належать державні спеціалізовані установи, що здійснюють судово-експертну діяльність.

Відповідно до статті 14 Закону №4038-XII (в редакції, чинній на дату виникнення спірних правовідносин) судовий експерт на підставах і в порядку, передбачених законодавством, може бути притягнутий до юридичної відповідальності.

Організаційні засади, завдання та порядок діяльності Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України визначені Положенням про експертно-кваліфікаційні комісії та атестацію судових експертів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2015 № 301/15 (далі - Положення №301/5) (чинного на дату виникнення спірних правовідносин).

Згідно пункту 1 Розділу ІІ Положення №301/5 ЦЕКК є колегіальним органом, що діє при Міністерстві юстиції України.

Пункт 2 Розділу ІІ Положення №301/5 до основних завдань ЦЕКК відносить, зокрема, розгляд питань дисциплінарної відповідальності судових експертів, що не є працівниками державних спеціалізованих експертних установ.

Розділом VІІ Положення №301/5 визначено порядок розгляду питань дисциплінарної відповідальності судових експертів, відповідно до пункту 2 якого підставою для розгляду питань щодо дисциплінарної відповідальності судових експертів ЦЕКК є подання керівника Структурного підрозділу Мін`юсту щодо результатів перевірки інформації про порушення судовим експертом вимог законодавства України про судову експертизу та/або методичних вимог під час проведення досліджень.

До подання додаються документи, що містять інформацію та свідчать про порушення нормативно-правових актів з питань судової експертизи, методик проведення судових експертиз (рішення суду, ухвали слідчого судді, рецензії на висновки експерта тощо) (пункт 4 Розділу VІІ Положення №301/5).

За правилами пунктів 2-7 розділу VI Положення №301/5 процедура розгляду питань щодо дисциплінарної відповідальності судових експертів включає: розгляд питання щодо порушення дисциплінарного провадження; розгляд питання та прийняття рішення щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта.

Підставою для розгляду питань щодо порушення дисциплінарного провадження є подання керівника Структурного підрозділу Мін`юсту. Подання вноситься за результатами перевірки відповідності поданого звернення вимогам пункту 5 розділу VI цього Положення. До подання додаються документи, що містять інформацію про можливі допущення судовим експертом порушень вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз. Документами, що містять інформацію про можливі допущення судовим експертом порушень вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз, є акти перевірок діяльності судових експертів, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, звернення до Мін`юсту керівника НДУСЕ, а також звернення юридичних, фізичних осіб, які є учасниками справи, або кримінального провадження, або правовідносин, до яких залучено судового експерта з метою надання висновку.

За результатами розгляду подання та доданих до нього документів дисциплінарна палата ЦЕКК приймає одне з таких рішень: не порушувати дисциплінарне провадження; порушити дисциплінарне провадження.

У разі порушення дисциплінарного провадження дисциплінарна палата ЦЕКК може прийняти рішення про витребування пояснення у судового експерта та/або проведення аналізу висновку експерта, інформація в якому є предметом оскарження, з метою перевірки відповідності висновку вимогам нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та методикам проведення судових експертиз та доручити здійснення аналізу члену (членам) постійного чи змінного складів палат ЦЕКК або НДУСЕ.

Метою аналізу висновку не є його спростування чи підтвердження. Для проведення аналізу висновок експерта знеособлюється шляхом ретушування даних щодо суб`єктів призначення та проведення експертизи, учасників справи (провадження), а також інших відомостей, що не можуть бути розголошені відповідно до вимог законодавства.

Аналіз висновку здійснюють судові експерти, які мають кваліфікацію судового експерта з тієї експертної спеціальності, за якою складено висновок, що підлягає аналізу, та не менше ніж трирічний стаж експертної роботи.

За результатами аналізу висновку складається довідка за зразком згідно з додатком 12 до цього Положення. Довідка складається на кожний висновок, щодо якого проведено аналіз. Строк проведення аналізу висновків не може перевищувати 14 календарних днів.

Відповідно до пункту 10 Розділу VІІ Положення №301/5 за наслідками розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта дисциплінарна палата ЦЕКК приймає одне з таких рішень: 1) притягнути судового експерта до дисциплінарної відповідальності та застосувати відповідне дисциплінарне стягнення; 2) не притягувати судового експерта до дисциплінарної відповідальності; 3) припинити дисциплінарне провадження. Рішення дисциплінарної палати ЦЕКК за наслідками розгляду дисциплінарного провадження приймається членами палати за відсутності інших осіб.

Відповідно до пункту 11 Розділу VІІ Положення №301/5 резолютивна частина рішення дисциплінарної палати ЦЕКК оголошується одразу після його прийняття в присутності всіх учасників засідання. Повний текст рішення виготовляється протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня оголошення резолютивної частини рішення.

Рішення дисциплінарної палати ЦЕКК складається з: 1) вступної частини із зазначенням: дати засідання та номера рішення; складу дисциплінарної палати ЦЕКК; прізвища та ініціалів судового експерта, стосовно якого розглядалось питання щодо дисциплінарної відповідальності, відомостей про його присутність або відсутність на засіданні; 2) описової частини із зазначенням: змісту питання, що розглядалось дисциплінарною палатою ЦЕКК; переліку документів, що розглядались на засіданні; результатів перевірки інформації про порушення судовим експертом вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз; змісту пояснень судового експерта; 3) мотивувальної частини із зазначенням: встановлених обставин з посиланням на досліджені дисциплінарною палатою ЦЕКК документи, матеріали та пояснення судового експерта; мотивів, з яких дисциплінарна палата ЦЕКК дійшла висновку щодо притягнення/не притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності; нормативно-правових актів та/або методик проведення судових експертиз, якими керувалася дисциплінарна палата ЦЕКК під час прийняття рішення; 4) резолютивної частини із зазначенням: суті рішення за результатами розгляду із зазначенням дисциплінарного стягнення в разі його застосування; прізвищ, ініціалів та підписів членів дисциплінарної палати ЦЕКК, які брали участь у засіданні.

Згідно із пунктами 12, 13, 15 розділу VI Положення №301/5 до судових експертів можуть бути застосовані такі види дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) призупинення дії Свідоцтва (на строк до одного року); 3) позбавлення кваліфікації судового експерта; 4) пониження кваліфікаційного класу судового експерта (щодо судових експертів науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України).

При обранні виду дисциплінарного стягнення дисциплінарна палата ЦЕКК враховує факт визнання судовим експертом своєї вини, тяжкість наслідків, які настали в результаті вчинення дисциплінарного проступку, вжиті судовим експертом заходи для недопущення настання негативних наслідків або їх усунення, відомості щодо обставин, за яких вчинено дисциплінарний проступок, а також те, чи застосовувалися раніше до судового експерта дисциплінарні стягнення, та інші відомості, що його характеризують як судового експерта (досвід роботи судовим експертом тощо).

У разі застосування до судового експерта дисциплінарного стягнення у вигляді призупинення дії Свідоцтва (на строк до одного року) дисциплінарна палата ЦЕКК зобов`язує судового експерта пройти підготовку (стажування) за відповідними програмами підготовки та повторно пройти атестацію.

Згідно із пунктом 21 Положення №301/5 рішення дисциплінарної палати ЦЕКК про притягнення до дисциплінарної відповідальності може бути оскаржене в установленому законодавством порядку.

Так, відповідно до пункту 1 частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Отже, вирішуючи цей спір, суд повинен перевірити чи діяв відповідач, під час притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначений Конституцією та законами України.

Як вбачається з матеріалів справи, в рішенні від 22.10.2021 року № 2/1 дисциплінарною комісією Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України зазначено, що за результатами обговорення питання та розгляду доданих документів членами дисциплінарної палати ЦЕКК встановлено, що при складанні Висновку експертами вирішено питання №№ 2-4, які виходять за межі спеціальних знань експертів (вирішення питань №№ 2, 3, частково № 4 не потребує застосування спеціальних економічних знань), та надано оцінку законності проведення процедур, регламентованих нормативно-правовими актами (відповідність чинному законодавству та Статуту порядку проведения зборів учасників ЗАТ «АТЕК», відповідність законодавству порядку укладання договору купівлі- продажу цінних паперів № 04-06/14 від 04.06.2014, відповідності законодавству та Статуту відчуження нерухомого майна ПрАТ за договорами купівлі-продажу № 4, 8, 12, 16, 19, 23 від 11.01.2017, правомочності конкретних осіб щодо укладання вказаних договорів), чим порушено Експертами абзац 5 пункту 2.3 Інструкції № 53/5. Експертами у Висновку не зазначено методики, на підставі яких проведено експертизу, що є порушенням пункту 4.14 Інструкції № 53/5 (в редакції, чинній на час складання Висновку). При відповіді на питання № 4 експертами здійснено визначення збитків, в той час як визначена сума є арифметичним розрахунком між сумою, визначеною за результатами проведення інженерно-технічної частини дослідження в межах компексної інженерно-технічної та економічної експертизи (ринкова вартість майна) та сумою, визначеною за договорами купівлі-продажу цього майна, та не є збитками в економічному розумінні, відповідно до Методики вирішення судово-економічною експертизою питань щодо спричинення матеріальних збитків. Відповідно до пункту 9 розділу VI Положення про Центральну експертно- кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2015 № 301/5 (далі - Положення № 301/5), дисциплінарна палата ЦЕКК розглядає питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта в межах порушень, зазначених у документах, доданих до подання. Відповідно до пункту 13 розділу VI Положення № 301/5, при обранні виду дисциплінарного стягнення дисциплінарна палата ЦЕКК враховує факт визнання судовим експертом своєї вини, тяжкість наслідків, які настали в результаті вчинення дисциплінарного проступку, вжиті судовим експертом заходи для недопущення настання негативних наслідків або їх усунення, відомості щодо обставин, за яких вчинено дисциплінарний проступок, а також те, чи застосовувалися раніше до судового експерта дисциплінарні стягнення, та інші відомості, що його характеризують як судового експерта (досвід роботи судовим експертом тощо). Зокрема, Експерт під час засідання дисциплінарної палати ЦЕКК вину у вчиненні встановлених порушень не визнав. Результати Висновку можуть впливати на оцінку обставин справи під час провадження, в якому надано Висновок, у дисциплінарної палати ЦЕКК відсутні відомості про обставини, які могли б свідчити про неможливість Експерта належним чином дотримуватись законодавства при проведенні дорученої йому експертизи.

При цьому, в рішенні від 22.10.2021 року № 2/1 дисциплінарною комісією Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України зазначено доводи звернення адвоката Фролова В.П., а також процитовано довідку Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз від 5.10.2021 року за результатами аналізу висновку та пояснення судового експерта.

В той же час, всупереч вимог Положення №301/5 в мотивувальній частині рішення не обґрунтовано в достатній мірі мотивів, з яких дисциплінарна палата ЦЕКК дійшла висновку щодо притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності

При цьому, оскаржуване рішення не містить будь-яких висновків та доводів щодо надання дисциплінарною комісією переваги доводам, зазначеним у довідці від 5.10.2021 року та доводам, зазначеним позивачем у своїх поясненнях, як і не містить співставлення таких доводів один з одним.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Тобто, саме відповідач, суб`єкт владних повноважень, згідно приписів КАС України, повинен довести правомірність свого рішення належними, допустимими та достовірними доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо.

При цьому саме лише відтворення у рішенні доводів звернення адвоката Фролова В.П. та довідки від 5.10.2021 року, складеної за результатами аналізу висновку, не є достатнім, щоб вважати таке рішення обґрунтованим. Обставини, що стали підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час прийняття рішення поясненнями та документами.

Крім того, комісією не взято до уваги те, що адвокатом Фроловим В.П., на підставі звернення якого було зроблено подання директором експерту депртаменту правового забезпечення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України та відкрито дисциплінарну справу, жодним чином не оскаржувалися висновки комплексної судової експертизи № 04/02/19-1 від 04.02.2019р., клопотання про проведення додаткових експертиз не подавалося, що в свою чергу може свідчити про згоду з висновками, наведеними судовими експертами.

Будь-яких доказів на підтвердження того, що в судовому порядку, або будь-яким іншим органом виносилося рішень щодо недопустимості висновків експертизи № 04/02/19-1 від 04.02.2019р., матеріали не містять.

Таким чином, оскаржуване рішення від 22.10.2021 року № 2/1 не містить повного та об`єктивного дослідження вчинення позивачем дисциплінарного проступку, комісією в повній мірі не встановлено обставин, за яких його скоєно та які були підставою для розгляду питання про притягнення позивача до відповідальності. Рішення не відповідає критерію обґрунтованості, повноти та всебічного вирішення і встановлення обставин, що підлягали дослідженню.

Крім того, суд враховує, що у постанові Верховного Суду від 30 серпня 2022 року у справі №640/27721/20 сформовано правовий висновок, який полягає у неправомірності притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності за підпунктом 1 пункту 13 Положення №301/5, адже це суперечить пункту 22 статті 92 Конституції України, відповідно до якої виключно законами України визначаються засади цивільно-правової відповідальності; діяння, які є злочинами, адміністративними або дисциплінарними правопорушеннями, та відповідальність за них.

Відповідно до пункту 22 статті 92 Конституції України виключно законами України визначаються засади цивільно-правової відповідальності; діяння, які є злочинами, адміністративними або дисциплінарними правопорушеннями, та відповідальність за них.

До того ж, в рішенні Конституційного Суду України від 30 травня 2001 року №7-рп/2001 (справа про відповідальність юридичних осіб) визначено: «Наголошуючи на важливості гарантій захисту прав і свобод людини і громадянина, Конституція України встановила, що склад правопорушення як підстава притягнення особи до юридичної відповідальності та заходи державно-примусового впливу за його вчинення визначаються виключно законом, а не будь-яким іншим нормативно-правовим актом, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер, що ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення, та бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення (статті 58, 61, пункти 1, 22 частини першої статті 92 Конституції України).

Системний аналіз викладених конституційних положень дає підстави дійти висновку, що за своїм змістом пункт 22 частини першої статті 92 Конституції України спрямований не на встановлення переліку видів юридичної відповідальності. Ним визначено, що виключно законами України мають врегульовуватись засади цивільно-правової відповідальності (загальні підстави, умови, форми відповідальності тощо), підстави кримінальної, адміністративної та дисциплінарної відповідальності - діяння, які є злочинами, адміністративними або дисциплінарними правопорушеннями (основні ознаки правопорушень, що утворюють їх склад), та відповідальність за них. У такий спосіб Конституція України заборонила врегульовувати зазначені питання підзаконними нормативно-правовими актами та встановила, що лише Верховна Рада України у відповідному законі має право визначати, яке правопорушення визнається, зокрема, адміністративним правопорушенням чи злочином, та міру відповідальності за нього».

Аналогічна правова позиція була в подальшому підтримана у постанові Верховного Суду від 07 липня 2023 року у справі №640/18335/20.

На момент виникнення між сторонами спірних правовідносин, як у справі №640/27721/20, так і у цій справі, редакція статті 14 Закону України «Про судову експертизу», визначала, що судовий експерт на підставах і в порядку, передбаченими законодавством, може бути притягнутий до юридичної відповідальності.

Процедура притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності визначена Положенням про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 3 березня 2015 року №301/5, яке прийнято в розвиток статті 14 указаного Закону.

Проте, ні у вказаній статті 14, ні в Законі України «Про судову експертизу» у цілому не передбачено (у редакції Закону, яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин) діяння, які є дисциплінарними правопорушеннями, та відповідальність за них.

Тобто, Закон України «Про судову експертизу» не визначав діяння, які є дисциплінарними правопорушеннями (основні ознаки правопорушень, що утворюють їх склад). Не містить таких норм і Положення №301/5 в частині визначення діянь, за вчинення яких експерт міг би притягуватись до дисциплінарної відповідальності у виді попередження чи призупинення дії свідоцтва (на строк від 6 місяців і більше).

За таких обставин, оскільки станом на момент складання висновку експертів Закон України «Про судову експертизу» не містив норми, де б визначались діяння, які є дисциплінарними правопорушеннями (основні ознаки правопорушень, що утворюють їх склад), в той час як відповідно до пункту 22 статті 92 Конституції України виключно законами України визначаються засади цивільно-правової відповідальності; діяння, які є злочинами, адміністративними або дисциплінарними правопорушеннями, та відповідальність за них, то колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що до позивача не може бути застосовано певний вид дисциплінарної відповідальності, який на момент вчинення діяння не був передбачений законом, позаяк це не відповідає пункту 22 статті 92 Конституції України з урахуванням тлумачення, наданого Конституційним Судом України в рішенні від 30 травня 2001 року №7-рп/2001.

Так, відповідно до пункту 1 частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Отже, вирішуючи цей спір, суди повинні були перевірити чи діяв відповідач під час притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначений Конституцією та законами України.

Частини перша-третя статті 7 КАС України визначають, що суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини четвертої статті 7 КАС України якщо суд доходить висновку, що закон чи інший правовий акт суперечить Конституції України, суд не застосовує такий закон чи інший правовий акт, а застосовує норми Конституції України як норми прямої дії.

Отже, до спірних правовідносин не мають застосовуватись підпункт 1, 2 пункту 12, підпункт 1 пункту 13 Розділу VI Положення №301/5, оскільки вони не відповідали вимогам пункту 22 статті 92 Основного Закону України на момент складання спірного висновку експертів.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно ч. 5, 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що оскаржуване позивачем рішення є необґрунтованим та прийнятий неправомірно, а тому наявні підстави для його скасування.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно положень ст. 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З урахуванням висновку суду про часткове задоволення позову, наявні підстави для стягнення з відповідача на користь позивача судового збору у розмірі 908,00 грн.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Судового експерта Іванкова Павла Миколайовича (вул. Антоновича, 23-В, оф. 57, м. Київ, 01024, РНОКПП НОМЕР_1 ) до Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України (вул. Городецького, 13, м. Київ, 01001), Міністерства юстиції України (вул. Городецького, 13, м. Київ, 01001, ) про визнання протиправним та скасування рішення, - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України № 2/1 від 22.10.2021 року.

Стягнути з Міністерства юстиції України (вул. Городецького, 13, м. Київ, 01001, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Судового експерта ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 908,00 грн. (дев`ятсот вісім гривень 00 копіцок).

Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Суддя Самойлюк Г.П.