Справа № 120/9875/25
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

м. Вінниця

16 вересня 2025 р. Справа № 120/9875/25

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Бошкової Юлії Миколаївни, розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до Першого відділу Державної виконавчої служби у місті Вінниці Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправною та скасування постанови про опис та арешт квартири

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Першого відділу Державної виконавчої служби у місті Вінниці Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправною та скасування постанови про опис та арешт квартири.

Ухвалою від 17.07.2025 відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про забезпечення позову.

Ухвалою від 21.07.2025 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків шляхом надання до суду обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду.

31.07.2025 представником позивача подано до суду заяву про поновлення строку звернення до суду, у якій зазначено, що копію постанови Першого відділу ДВС у м. Вінниці від 20.09.2024 про опис та арешт квартири було отримано саме представником позивача 01.07.2025. Таким чином, про порушення своїх прав позивач дізнався лише 01.07.2025, після чого розпочав активні дії щодо звернення до суду.

Ухвалою від 07.08.2025 відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено здійснювати у порядку письмового провадження. Питання щодо строку звернення до суду не вирішувалося, при цьому з метою встановлення дотримання строку звернення до суду витребувано у відповідача матеріали виконавчого провадження.

На виконання вимог ухвали від 07.08.2025 представником відповідача до суду подано витребувані матеріали виконавчого провадження.

Ухвалою від 26.08.2025 позовну заяву залишено без руху з підстав пропуску позивачем строку звернення до суду та надано строк для подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням інших причин пропуску та докази поважності причин його пропуску.

01.09.2025 представником позивача подано заяву про поновлення строку звернення до суду, яка обґрунтована тим, що 20.09.2024 року державним виконавцем складено постанову про арешт майна, до складу якого входить квартира АДРЕСА_1 .

Як зазначає представник позивача, що боржником у виконавчому провадженні є батько ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , який хоча і є засудженим за вчинення злочину, що передбачає конфіскацію майна, але місце його перебування не відоме. Про існування кримінальної справи відносно батька, вироку та виконавчого провадження діти ОСОБА_3 нічого не знали, оскільки він від них приховував цю інформацію.

Разом з тим, як зауважує представник позивача, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на момент вчинення виконавчих дій був неповнолітнім і його залучення до їх проведення можливе було тільки через представника. Однак, 20 вересня 2024 року судовий виконавець прибув за вказаною вище адресою і ОСОБА_1 впустив його в квартиру після того, як той звернувся до сусідів останнього. Державний виконавець повідомив, що батько ОСОБА_1 - ОСОБА_3 є боржником у виконавчому провадженні і йому формально необхідно описати майно. Після цього, оглянувши квартиру, державний виконавець склав оскаржувану постанову, у якій запропонував ОСОБА_1 поставити свій підпис, що той і зробив.

Як зазначає представник позивача, що зазначена постанова вголос не зачитувалась і ОСОБА_1 її не читав, оскільки був неповнолітнім, довіряв державному виконавцю і рукописний текст був для нього нерозбірливим. Державний виконавець не пояснив підстав відкриття виконавчого провадження, його суті і тим більше того факту, що описувалось не тільки майно ОСОБА_3 у вигляді його особистих речей, що було доведено до відома ОСОБА_1 , а і квартира, яка в подальшому буде оцінена і виставлена на торги, а ОСОБА_1 його сестра і мати будуть виселені і стануть безхатченками та будуть позбавлені права на житло.

Після того, як ОСОБА_1 виповнилось 18 років, він в червні 2025 року звернувся до адвоката Стьоби Ю.М., який 01.07.2025 року ознайомившись з матеріалами виконавчого провадження, отримав копію постанови Першого відділу Державної виконавчої служби у м. Вінниці Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) від 20 вересня 2024 року про опис та арешт квартири та роз`яснив позивачу про його порушене право.

За таких обставин, представник позивач вважає, що строк звернення до суду пропущено ОСОБА_1 з поважних причин. З огляду на наведене, просить визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити такий.

Надаючи оцінку заяві про поновленого пропущеного строку звернення суд керується наступним.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень. Для звернення до адміністративного суду з позовами у спорах за участю суб`єктів владних повноважень з приводу проведення аналізу ефективності здійснення державно-приватного партнерства та позовами у спорах, що виникають у зв`язку з проведенням та/або визначенням результатів конкурсу з визначення приватного партнера та концесійного конкурсу, встановлюється тримісячний строк з дня, коли особа дізналася або мала дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Разом з тим, позивач до суду з позовною заявою, в якій просить скасувати постанову відповідача про арешт майна від 20.09.2024, звернувся з пропуском 10 денного строку звернення до суду.

При цьому, основними доводами заяви про поновлення строку звернення до суду є те, що позивач станом на момент опису майна державним виконавцем та винесення постанови від 20.09.2024, був не повнолітньою особо та не розумів наслідки, які можуть настати після винесення постанови про опис майна боржника.

Водночас слід наголосити, що відповідно до ч.4 ст. 152 Сімейного кодексу України дитина має право звернутися за захистом своїх прав та інтересів безпосередньо до суду, якщо вона досягла чотирнадцяти років.

Так, суд наголошує, що на момент вчинення виконавчих дій, 20.09.2025, позивачу виповнилось повних 17 років, відтак останній міг усвідомлювати наслідки опису майна, зокрема квартири, у якій проживав, що підтвердив власним підписом у присутності повнолітньої сестри.

Більш того, його вік у відповідності до норм чинного законодавства дає право звернутися за захистом своїх прав та інтересів до органу опіки та піклування, інших органів державної влади, органів місцевого самоврядування та громадських організацій та самостійне звернення до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Підсумовуючи зазначене, суд акцентує увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

У своїх постановах Велика Палата Верховного Суду неодноразово вказувала, що поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Враховуючи наведенні підстави для поновлення строку звернення до суду та оцінюючи доводи представника позивача на те, що позивач, який станом на 20.09.2024 був неповнолітнім, та його сестра ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , по-перше, не знали про існування кримінальної справи відносно їхнього батька, вироку щодо нього та виконавчого провадження, оскільки останній приховував цю інформацію; по-друге, що ОСОБА_1 станом на дату винесення постанови від 20.09.2024 не усвідомлював правових наслідків постанови державного виконавця про опис та арешт майна, оскільки був неповнолітнім - судом не приймаються.

Суд акцентує увагу, що зазначені доводи, викладені в заяві про поновлення строку звернення до суду, не підтверджені жодними належними та допустимими доказами, а наведені твердження суд розцінює, як припущення представника позивача.

При цьому слід наголосити, що відповідно до положень адміністративного законодавства юридична чи економічна необізнаність не може визнаватися поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Також у порядку адміністративного судочинства не застосовуються строки позовної давності, передбачені цивільним законодавством.

Крім того, суд звертає увагу представника позивача на положення статті 45 КАС України та зауважує на необхідності дотримання процесуальних вимог щодо викладення інформації у заявах. Зокрема, слід зазначити, що державним виконавцем квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , передано на відповідальне зберігання не позивачу, а його повнолітній сестрі - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується довідкою Департаменту житлового господарства та відображено у постанові державного виконавця від 20.09.2024.

У зв`язку із зазначеним, суд дійшов висновку, що доводи представника позивача не підтверджені належними та допустимими доказами, носять характер припущень і не свідчать про наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду. Відтак, підстави для його поновлення відсутні.

Відповідно до ч. 3 ст.123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Частиною 4 ст. 123 КАС України визначено, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Зважаючи на викладене, суд приходить висновку, що в контексті даної спірної ситуації, підстави, вказані позивачем у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, слід визнати неповажними, у зв`язку з чим позовну заяву слід залишити без розгляду.

Окрім того, суд вважає за належне зазначити, що дата винесення ухвали обумовлена перебуванням головуючої судді у відпустці з 01.09.2025 по 15.09.2025.

Керуючись ст.ст. 240, 248, 256, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду - відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Першого відділу Державної виконавчої служби у місті Вінниці Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправною та скасування постанови про опис та арешт квартири - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення..

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна