Справа № 380/5633/25
Суддя: Хобор Романа Богданівна
Дата ухвалення: 2025-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2025 рокуЛьвівСправа № 380/5633/25 пров. № А/857/31059/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючої судді Хобор Р.Б.,

суддів: Бруновської Н.В., Шавеля Р.М.,

з участю секретаря судового засідання Слободян І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20 червня 2025 року, що ухвалила суддя Потабенко В.А. у м. Львові, за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін, у справі № 380/5633/25 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача, у якому просить суд:

- визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області № 740 від 14 лютого 2025 року, в частині застосування дисциплінарного стягнення щодо помічника чергового чергової частини батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно - раптової дії (стрілецький)» ГУНП у Львівській області майора поліції ОСОБА_1 у виді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області № 102 о/с від 18 лютого 2025 року, в частині звільнення помічника чергового чергової частини батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно - раптової дії (стрілецький)» Головного управління Національної поліції у Львівській області майора поліції;

- поновити майора поліції ОСОБА_1 на посаді помічника чергового чергової частини батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно - раптової дії (стрілецький)» Головного управління Національної поліції у Львівській області з 19 лютого 2025 року;

- стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу.

20 червня 2025 року Львівський окружний адміністративний суд прийняв рішення, яким у задоволенні адміністративного позову відмовив повністю.

Приймаючи рішення у цій справі, суд першої інстанції виходив з того, що матеріали службового розслідування свідчать про дотримання відповідачем порядку проведення службового розслідування, забезпечення позивачу права на захист під час його проведення, врахування усіх обставин вчиненого дисциплінарного проступку та надання належної оцінки матеріалам дисциплінарного провадження. Висновок, за результатами службового розслідування, містить повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку щодо встановлення наявності вини порушника. Відповідач в повній мірі дотримався порядку та процедури проведення службового розслідування.

Начальник ГУ НП у Львівській області, на переконання суду першої інстанції, враховуючи факт вчинення дисциплінарного проступку у вигляді прямої відмови виконувати наказ керівництва, в умовах воєнного стану, у зв`язку зі збройною агресією рф проти України, обґрунтовано прийняв наказ про застосування до позивача найсуворішого дисциплінарного стягнення та звільнення позивача зі служби в поліції.

Не погодившись із цим рішенням суду, його оскаржив позивач, подавши апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти постанову про задоволення позову.

Таку позицію обґрунтовує тим, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини справи та дійшов помилкового висновку про відмову позивача від виконання наказу. На думку позивача, його висловлювання морально і фізично, ні не можна тлумачити як пряму відмову, а лише як пояснення труднощів, зумовлених станом здоров`я. Позивач наголошує, що службове розслідування проведене упереджено, а висновки такого розслідування побудовані на припущеннях і не підтверджені належними доказами.

Крім того, апелянт вказує на те, що суд не врахував медичних документів, які свідчать про хронічне захворювання позивача, що могло вплинути на фізичну готовність до виконання завдання. Також позивач вважає, що дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є непропорційним та таким, що суперечить принципу індивідуалізації дисциплінарної відповідальності.

Позиція відповідача зводиться до того, що підставою для видання оскаржуваного наказу стало службове розслідування, яке провів відповідач, у зв`язку з тим, що, під час доведення наказу зведеного підрозділу «КОРД» від 01.02.2025 № 66дск про виконання бойового завдання, ОСОБА_1 відмовився від виконання цього наказу та не надав підтверджуючих документів про неможливість участі у його виконанні.

Відповідач наголошує на тому, що ОСОБА_1 відповів на питання командира про готовність виконувати наказ словами: Морально і фізично, ні. По стану здоров`я, що свідчить про відмову виконувати бойове завдання. Представники медичної та психологічної служб, які були присутні на місці, засвідчили, що стан здоров`я і психоемоційний стан позивача відповідають вимогам до стану здоров`я, при якому можливе виконання бойових завдань.

Дисциплінарна комісія встановила, що ОСОБА_1 намагався уникнути чіткої відповіді, але фактично висловив відмову від виконання наказу. Відповідач зазначає, що такий вчинок позивача у зоні активних бойових дій і в умовах воєнного стану несе загрозу бойовій готовності підрозділу та порушує службову дисципліну.

За наведених обставин відповідач вважає застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення правомірним і пропорційним.

Заслухавши суддю доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд при розгляді цієї справи виходить з наступних міркувань.

Суд першої інстанції встановив те, що ОСОБА_1 проходив службу в органах Національної поліції України з 20.10.2008.

14.06.2024 за власною ініціативою позивач призначений на посаду помічника чергового чергової частини батальйону поліції особливого призначення Корпус оперативно-раптової дії (стрілецький) ГУ НП у Львівській області, де проходив службу до дня звільнення.

Наказом ГУ НП у Львівській області № 607 від 05.02.2025 за фактом можливого порушення службової дисципліни, допущеного окремими працівниками батальйону поліції особливого призначення Корпус оперативно-раптової дії (стрілецький) ГУ НП у Львівській області призначено службове розслідування у формі письмового провадження.

Підставою для призначення і проведення службового розслідування став рапорт командира батальйону поліції особливого призначення Корпус оперативно-раптової дії (стрілецький) ГУ НП у Львівській області (далі БПОП КОРД (стрілецький) ГУ НП у Львівській області) Ю. Василишина про те, що 04.02.2025 до БПОП КОРД (стрілецький) ГУ НП у Львівській області надійшла доповідна записка заступника командира БПОП КОРД (стрілецький) ГУ НП у Львівській області майора поліції Р. Пальчикевича про те, що, під час доведення наказу зведеного підрозділу Корпус оперативно-раптової дії від 01.02.2025 № 66дск Про виконання бойового (спеціального) завдання до поліцейських БПОП КОРД (стрілецький) ГУ НП у Львівській області, старший сержант поліції ОСОБА_1 відмовився від виконання вищевказаного наказу, однак, підтверджуючих медичних документів, які б унеможливлювали виконання бойового завдання, не надав. Медичний працівник, який був присутній при доведенні наказу, факту перебування ОСОБА_1 на лікуванні не підтвердив.

14.02.2025 затверджено висновок службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни зі сторони окремих працівників БПОП КОРД (стрілецький) ГУ НП у Львівській області, в тому числі позивача.

В ході проведеного службового розслідування, на думку дисциплінарної комісії, знайшли своє підтвердження відомості, що стали підставою для призначення і проведення службового розслідування.

Зокрема, відповідач встановив, що 05.02.2025 до ГУ НП у Львівській області надійшов рапорт командира БПОП КОРД (стрілецький) ГУ НП у Львівській області.

11.12.2024 на підставі наказу ГУ НП у Львівській області від № 173 о/с дск зі змінами, внесеними наказом ГУ НП у Львівській області від 25.12.2024 № 179 о/с дск Про службове відрядження у складі зведеного загону КОРД (стрілецький) в оперативне підпорядкування ОТУ ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСУВ ІНФОРМАЦІЯ_2 було відряджено окремих працівників ГУ НП у Львівській області, зокрема і ОСОБА_1 .

Наказом командира Зведеного підрозділу КОРД від 01.02.2025 № 66дск Про виконання бойового (спеціального завдання було сформовано групу, до якої включено в тому числі і ОСОБА_1 , з метою несення бойового чергування на ТВП НОВА ЗІРКА, за визначеними координатами у м. Торецьк Донецької області, забезпечивши перехід до оборони з повним виконанням заходів маскування, інженерного забезпечення, бойової охорони, недопущення виявлення особового складу аеророзвідкою противника, з використанням вибухових іта невибухових загороджень з їх вогневим контролем.

01.02.2025 в присутності керівництва, медичного працівника, психолога та працівників відділення моніторингу зведеного підрозділу КОРД, до поліцейських, в тому числі і ОСОБА_1 , було доведено вимоги даного наказу щодо поставленого бойового завдання. Після усного доведення (оголошення) наказу під відеозапис до відома зацікавлених осіб, ОСОБА_1 відмовився від його виконання.

Станом на 07.02.2025 ОСОБА_1 припинено виконання бойових (спеціальних) завдань у складі зведеного підрозділу Корпус оперативно-раптової дії та виведено з оперативного підпорядкування командира зведених підрозділів Департаменту поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Факт оголошення наказу командира зведеного підрозділу Корпус оперативно-раптової дії від 01.02.2025 № 66дск Про виконання бойового (спеціального) завдання ОСОБА_1 підтверджено відеозаписом, який надано старшим інспектором ВКЗ БПОП КОРД (стрілецький) ГУ НП у Львівській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 .

Водночас, в ході службового розслідування здійснено огляд відеозапису з бодікамер поліцейських, на котрих зафіксовано факт оголошення наказу 01.02.2025 окремим поліцейським БПОП КОРД (стрілецький) ГУ НП у Львівській області, в тому числі позивачу.

Відповідно до акту огляду відеозапису з назвою файлу: 0000000__0001, у правому нижньому куті якого наявний надпис 2025/02/01 17:01:31 з відліком часу, відео починається із представлення головним інспектором моніторингу Департаменту поліції призначення капітан поліції ОСОБА_3 , представлення старшого інспектора з особливих доручень УДМД лейтенанта поліції ОСОБА_4 , начальника відділу психологічного забезпечення ОШБ Лють підполковник поліції ОСОБА_5 , після чого відбувається зачитування від 01.02.2025 наказу Національної поліції України Зведеного підрозділу Корпус оперативно-раптової дії № 66дск Про виконання бойового (спеціального) завдання. Після зачитування вказаного наказу капітаном поліції ОСОБА_3 запропоновано представитись помічнику чергового чергової частини БПОП КОРД (стрілецький) ГУ НП у Львівській області старшому сержанту поліції ОСОБА_1 , якому поставлено питання: Вам зрозумілий наказ?, на яке той відповів: Зрозумілий наказ, на питання: Ви готові його виконувати? повідомив: Морально і фізично, ні. По стану здоров`я. В подальшому було запрошено лікаря, якому ОСОБА_1 пред`явив документи в телефоні, за результатами огляду яких лікарю було поставлено питання: В даного працівника на даний момент є звільнення від фізичних навантажень, чи інші протипоказання для виконання бойового наказу? Даний працівник готовий до виконання бойового завдання?, на яке лікар відповіла: Так, готовий. Запрошений психолог повідомила: Даний боєць проходив тестування 12.01.2025 показники морально психологічного дослідження в межах норми, психоемоційний стан в межах норми і навіть внутрішня мотивація позитивний показник. В мене протипоказань немає, наразі я не спостерігаю гострих стресових реакцій ні негативних психоемоційних станів, говорю висновок про здатність до виконання бойового завдання.

Тому комісія дійшла висновку про грубе порушення службової дисципліни, зокрема вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України Про Національну поліцію (в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції), п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України Про Національну поліцію, п. п. 4, 6 та 13 ч. 3 ст. 1, ч. 1 ст. 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, п.п. 1.1 та п. 1 наказу ГУ НП у Львівській області від 27.04.2023 № 1470 Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування, на підставі п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, за яке до помічника чергового чергової частини БПОП ККОРД (стрілецький) ГУ НП у Львівській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 було рекомендовано застосувати дисциплінарне стягнення - звільнення із служби в поліції.

В подальшому наказом ГУ НП у Львівській області №740 від 14.02.2025 відповідач застосував до позивача дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУ НП у Львівській області № 102 о/с від 18.02.2025 ОСОБА_1 звільнено зі служби з поліції з 19.02.2025, відповідно до Закону України Про Національну поліцію, за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Вважаючи накази від №740 від 14.02.2025 та № 102 о/с від 18.02.2025 щодо себе протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку правильності вирішення судом першої інстанції даного публічно правового спору, суд апеляційної інстанції виходить із такого.

Відповідно до частини другої статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до частин першої та другої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно з частиною третьою статті 1 Розділу І Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

Частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частин першої-четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено у статті 19 Дисциплінарного статуту, частиною третьої якої передбачено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

На виконання вимог Дисциплінарного статуту наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок № 893).

Згідно із пунктом першим та четвертим розділу II Порядку №893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначаються підстава та форма проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Пунктом 1-3 Розділу V Порядку № 893 встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Апеляційний суд встановив, що 05.02.2025 командир батальйону поліції особливого призначення Корпус оперативно-раптової дії (стрілецький) ГУ НП у Львівській області подав рапорт про вчинення позивачем дисциплінарного проступку. Того ж дня було прийнято наказ № 607 «Про призначення службового розслідування».

14.02.2025 затверджено висновок службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни зі сторони окремих працівників БПОП КОРД (стрілецький) ГУ НП у Львівській області.

Відповідно до 4 Розділу V Порядку № 893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до Розділу VI Порядку № 893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом сьомим Розділу V Порядку № 893, розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

Отже, відповідно до змісту вказаних вище норм, за порушення службової дисципліни, до поліцейського може бути застосований один із визначених видів дисциплінарного стягнення, в тому числі і звільнення зі служби в поліції. Застосування стягнення можливе лише в тому разі, коли порушення службової дисципліни сталося внаслідок винної протиправної поведінки поліцейського, яка належним чином доведена та підтверджена відповідними достатніми доказами.

Апеляційний суд встановив, що відповідач ставить у вину позивачу порушення вимог пункту 2 частини першої статті 18 Закону України Про Національну поліцію (в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції), пунктів 1, 2 та 4 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, підпункту 1.1 та пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області від 27.04.2023 № 1470 «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування», що виразилося у невиконанні наказу командира зведеного підрозділу «КОРД» від 01.02.2025 № 66дск Про виконання бойового (спеціального) завдання, внаслідок того, що позивач відмовився виконувати відповідний наказ.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно із частиною 2 статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь в обороні України, у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Відповідно до пунктів 1, 2, 4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

- бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

- знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

- безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.

Стаття 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачає:

1. Поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

2. За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

3. У разі якщо поліцейський, який виконує наказ безпосереднього керівника, отримав від прямого керівника новий наказ, що стає перешкодою для виконання попереднього, він зобов`язаний негайно доповісти про це керівникові, який віддав (видав) такий наказ, і після отримання його згоди припинити виконання попереднього наказу. Керівник, який віддав (видав) новий наказ, повідомляє про це керівнику, який віддав (видав) попередній наказ.

4. Поліцейському забороняється виконувати злочинний або явно незаконний наказ. У разі одержання наказу, що суперечить закону, підлеглий не повинен виконувати його, про що зобов`язаний невідкладно в письмовій формі доповісти керівнику, який віддав (видав) наказ, та своєму безпосередньому керівникові, а в разі наполягання на його виконанні - письмово повідомити про це прямому керівнику.

5. Виконання поліцейським злочинного або явно незаконного наказу, а також невиконання правомірного наказу тягнуть за собою відповідальність, передбачену цим Статутом та законом.

6. Наказ вищих органів, керівників, посадових та службових осіб не може бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України.

Апеляційний суд, оцінюючи доводи позивача про те, що він не мав наміру відмовлятись від виконання наказу, а лише висловив сумніви з огляду на стан здоров`я та умови забезпечення підрозділу необхідним спорядженням, звертає увагу на наступні обставини.

Апеляційний суд із відеозапису моменту оголошення позивачу наказу встановив те, що на пряме запитання керівника щодо готовності виконати завдання ОСОБА_1 відповів: «Морально і фізично, ні. По стану здоров`я».

На переконання апеляційного суду, виконання бойового наказу в зоні проведення бойових дій вимагає одночасної моральної та фізичної готовності. Якщо особа заявляє, що ні морально, ні фізично не готова, - об`єктивно відсутні умови для виконання наказу, оскільки інших способів виконати наказ, в такій ситуації, не існує.

Тому, на переконання апеляційного суду відповідь позивача «Морально і фізично, ні. По стану здоров`я» не може тлумачитися інакше, ніж як чітка та однозначна відмова від виконання наказу.

Посилання апелянта на те, що він лише висловив сумнів, а не відмову, спростовуються як змістом самої фрази, так і тим, що під час відповіді позивач зробив заперечувальний жест головою. Крім того, командир поставив пряме запитання про готовність до виконання наказу, і позивач однозначно відповів заперечно.

Таким чином, апеляційний суд вважає, що фраза «морально і фізично, ні» є прямою відмовою виконати бойовий наказ, що є грубим дисциплінарним порушенням, яке в умовах воєнного стану несумісне з подальшим проходженням служби в поліції та є достатньою підставою для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення.

Інші доводи позивача та відповідача, на переконання апеляційного суду, значення для правильного вирішення спору не мають, оскільки суть справи зводиться до встановлення того факту: чи висловлювання морально і фізично, ні, у відповідь на оголошений наказ командира, є відмовою від його виконання. Саме цей факт визначає правову кваліфікацію поведінки позивача як дисциплінарний проступок, і йому надав оцінку апеляційний суд.

Посилання позивача на стан здоров`я або відсутність належної підготовки до бойових дій не змінюють вищевказаних висновків апеляційного суду, оскільки на місці події було підтверджено відсутність протипоказань для виконання позивачем бойового завдання.

Зважаючи на те, що позивач без поважних причин, в умовах воєнного стану, відмовився виконувати наказ командира Зведеного підрозділу КОРД від 01.02.2025 № 66дск Про виконання бойового (спеціального завдання, відповідач, на думку апеляційного суду, правильно застосував до позивача найсуворіше дисциплінарне стягнення звільнення зі служби.

Отже, спірні накази відповідач прийняв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Цей висновок є підставою для відмови в задоволенні позову.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, апеляційний суд приходить до переконання в тому, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, апеляційний суд вважає доводи апеляційної скарги безпідставними, та такими, що не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржене рішення суду першої інстанції без змін.

Оскільки, апеляційний суд залишив рішення суду першої інстанції без змін, то розподіл судових витрат не проводиться.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20 червня 2025 року, у справі № 380/5633/25- без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.

Постанова може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуюча суддя Р. Б. Хобор
судді Н. В. Бруновська
Р. М. Шавель
Повне судове рішення складено 15.09.25