Справа № 340/8379/24
Суддя: Добродняк І.Ю.
Дата ухвалення: 2025-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

16 вересня 2025 року м. Дніпросправа № 340/8379/24

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Добродняк І.Ю. (доповідач),

суддів: Семененка Я.В., Суховарова А.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області

на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 06 лютого 2025 року (суддя В.В. Науменко)

у справі № 340/8379/24

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, в якому просила:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області № 66 від 19.12.2024 про відмову в перерахунку позивачці щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області провести позивачці перерахунок та виплату щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці, виходячи із розміру, зазначеного у довідці Кропивницького апеляційного суду № 07-20/66/2024 від 12.12.2024, обчисливши її розмір із прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого з 01.01.2024 в розмірі 3028 грн. із врахуванням раніше виплачених сум.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачка перебуває на обліку у ГУ ПФУ в Кіровоградській області та отримує щомісячне грошове утримання судді у відставці. Зазначає, що 16.12.2024 звернулася до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області із заявою про проведення перерахунку щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці на підставі довідки Кропивницького апеляційного суду № 07-20/66/2024 від 12.12.2024. Водночас, рішенням від 19.12.2024 за №66 пенсійний орган відмовив позивачці в проведенні такого перерахунку з посиланням на те, що суддівська винагорода судді, який працює на відповідній посаді, не збільшувалася, тому відсутні підстави для здійснення перерахунку довічного грошового утримання судді у відставці. Позивачка вказує на те, що відповідно до Закону України «Про судоустрій і статус суддів», для визначення розміру суддівської винагороди до уваги може братися лише прожитковий мінімум для працездатних осіб, розмір якого встановлений на 1 січня календарного року, тому відповідач протиправно відмовив в здійсненні перерахунку.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 06 лютого 2025 року адміністративний позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області № 66 від 19.12.2024.

Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області провести з 01.01.2024 перерахунок та виплату щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці ОСОБА_1 на підставі довідки Кропивницького апеляційного суду № 07-20/66/2024 від 12.12.2024, з урахуванням раніше проведених виплат.

В іншій частині позову відмовлено.

Суд першої інстанції виходив з того, що підставою для перерахунку щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці є зміна розміру складових суддівської винагороди працюючого на відповідній посаді судді. Підставою для вчинення органом Пенсійного фонду України дій, спрямованих на такий перерахунок, може бути як відповідна заява судді у відставці та додані до неї документи, так і надіслана відповідним органом (після відповідної взаємодії відповідних суб`єктів владних повноважень між собою) до органу Пенсійного фонду України довідка про суддівську винагороду. Суд з`ясував, що у спірних відносинах підставою для здійснення відповідного перерахунку є збільшення базового розміру посадового окладу судді місцевого суду з 01.01.2024 внаслідок підвищення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак, суд вказав, що оскаржуване рішення відповідача щодо відмови в перерахунку щомісячного довічного грошового утримання позивача на підставі довідки від № 07-20/66/2024 від 12.12.2024 про суддівську винагороду для обчислення щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці, є протиправним та підлягає до скасування.

Разом з тим, суд дійшов висновку про те, що порушене право позивачки у спірних відносинах слід відновити шляхом зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області провести позивачці з 01.01.2024 перерахунок щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці на підставі довідки Кропивницького апеляційного суду № 07-20/66/2024 від 12.12.2024.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Скаржник вказує, що відповідно до ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» установлено, що прожитковий мінімум, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді складає 2102 гривні. Зауважує, що з січня 2021 року, прожитковий мінімум, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу суддів становить 2102 грн., змін у законодавстві на 2024 рік щодо розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового окладу суддів, не відбулося. Скаржник вважає, що перерахунок щомісячного довічного грошового утримання суддів у відставці має здійснюватися у разі збільшення розміру суддівської винагороди судді, який працює на відповідній посаді, а оскільки такого збільшення не відбулось, спірне рішення пенсійного органу є правомірним, а підстави для спірного перерахунку відсутні.

Адміністративна справа розглянута апеляційним судом відповідно до ст.311 Кодексу адміністративного судочинства України в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити таке.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, позивачка є суддею у відставці, перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Кіровоградській області та отримує щомісячне довічне грошове утримання судді у відставці.

На виконання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 31.10.2024 у справі №340/5717/24 Кропивницьким апеляційним судом позивачці видано довідку № 07-20/66/2024 від 12.12.2024 про суддівську винагороду для обчислення щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці.

Згідно цієї довідки станом на 10.12.2024 грошова винагорода, яка враховується при призначенні/перерахунку щомісячного довічного грошового утримання суддям у відставці, складає 249810,00 грн., у тому числі: посадовий оклад 166540,00 грн; доплата за вислугу років (50%) 83270,00 грн.

16.12.2024 позивачка звернулась до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області із заявою про проведення перерахунку щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці на підставі довідки Кропивницького апеляційного суду від № 07-20/66/2024 від 12.12.2024.

В зв`язку з впровадженням принципу екстериторіальності при опрацюванні заяв про призначення/перерахунок пенсій, вказана заява розглянута Головним управлінням Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, за результатами розгляду якої прийнято рішення від № 66 від 19.12.2024.

Вказаним рішенням пенсійний орган відмовив позивачці у проведенні перерахунку щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці на підставі довідки Кропивницького апеляційного суду № 07-20/66/2024 від 12.12.2024 з посиланням на те, що суддівська винагорода судді, який працює на відповідній посаді, не збільшувалася.

Не погоджуючись з таким рішенням, позивачка звернулась до суду за захистом своїх прав.

Переглядаючи рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції виходить із такого.

Відповідно до статті 130 Конституції України держава забезпечує фінансування та належні умови для функціонування судів і діяльності суддів. У Державному бюджеті України окремо визначаються видатки на утримання судів з урахуванням пропозицій Вищої ради правосуддя. Розмір винагороди судді встановлюється законом про судоустрій.

Як зазначено у преамбулі Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02 червня 2016 року №1402-VIII, цей Закон визначає організацію судової влади та здійснення правосуддя в Україні, що функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів і забезпечує право кожного на справедливий суд.

Частиною першою статті 4 Закону №1402-VIII встановлено, що судоустрій і статус суддів в Україні визначаються Конституцією України та законом.

Згідно з ч. 1 ст. 135 Закону № 1402-VIII, суддівська винагорода регулюється цим Законом та не може визначатися іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч. 2 ст. 135 Закону № 1402-VIII, суддівська винагорода виплачується судді з дня зарахування його до штату відповідного суду, якщо інше не встановлено цим Законом. Суддівська винагорода складається з посадового окладу та доплат за: 1) вислугу років; 2) перебування на адміністративній посаді в суді; 3) науковий ступінь; 4) роботу, що передбачає доступ до державної таємниці.

Згідно ч.3 ст. 135 Закону № 1402-VIII базовий розмір посадового окладу судді становить:

1) судді місцевого суду - 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року;

2) судді апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду - 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року;

3) судді Верховного Суду - 75 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року.

Отже, розмір посадового окладу судді, який є складовим елементом суддівської винагороди, на пряму залежить від прожиткового мінімуму.

Згідно з частиною третьою статті 142 Закону № 1402-VIІІ щомісячне довічне грошове утримання виплачується судді у відставці в розмірі 50 відсотків суддівської винагороди судді, який працює на відповідній посаді. За кожний повний рік роботи на посаді судді понад 20 років розмір щомісячного довічного грошового утримання збільшується на 2% грошового утримання судді.

Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 142 Закону № 1402-VIІІ у разі зміни розміру складових суддівської винагороди судді, який працює на відповідній посаді, здійснюється перерахунок раніше призначеного щомісячного довічного грошового утримання. Пенсія або щомісячне довічне грошове утримання судді виплачується незалежно від заробітку (прибутку), отримуваного суддею після виходу у відставку. Щомісячне довічне грошове утримання суддям виплачується органами Пенсійного фонду України за рахунок коштів Державного бюджету України.

Статтею 7 Законів України «Про державний бюджет на 2021 рік» від 15.12.2020 № 1082-IX, «Про державний бюджет на 2022 рік» від 02.12.2021 №1928-IX, «Про Державний бюджет України на 2023 рік» від 03.11.2022 № 2710-ІХ, «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 09.11.2023 № 3460-IX разом із встановленням на 01 січня прожиткового мінімуму для працездатних осіб введений такий новий вид прожиткового мінімуму як прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді.

Так, статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлено у розмірі 3028 гривень, а згідно з абзацом п`ятим цієї статті прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді, - у розмірі 2102 гривні.

Наведені приписи вказаних законів є чинними, не визнавалися Конституційним Судом України такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними).

Питання наявності підстав для застосування прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом про Держбюджет станом на 1 січня календарного року, для розрахунку посадового окладу судді було предметом розгляду Великої Палати Верховного Суду.

У постанові від 24 квітня 2025 року у справі № 240/9028/24 Велика Палата Верховного Суду зазначила таке.

Безсумнівно, розмір посадового окладу судді, який є складовим елементом суддівської винагороди, залежить від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, поняття якого наведено у Законі №966-XIV. Цим Законом закріплено вичерпний перелік основних соціальних і демографічних груп населення, стосовно яких визначається прожитковий мінімум. І приписами цього Закону судді не віднесені до соціальної демографічної групи населення, стосовно яких прожитковий мінімум повинен встановлюватися окремо.

Водночас, законодавець починаючи з 2021 року у законах про Державний бюджет України на відповідний рік не встановлював прожитковий мінімум стосовно суддів як соціальної демографічної групи. Окремими приписами цих законів встановлювався на 1 січня відповідного календарного року саме прожитковий мінімум для працездатних осіб для цілей визначення базового розміру посадового окладу судді у розмірі 2102 гривні.

Отже, цими законами не встановлювалася розрахункова величина, відмінна від тієї, що визначена спеціальним законом для визначення розміру суддівської винагороди, а власне визначалася ця величина - встановлювався грошовий розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді.

З метою встановлення чіткого критерію вирішення судами спорів щодо застосування розрахункової величини для визначення посадового окладу суддів, починаючи із 2021 року, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновків, викладених у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 13 липня 2023 року у справі №280/1233/22 та 21 березня 2024 року у справі №620/4971/23, і зазначила про те, що починаючи з 2021 року у законах про Державний бюджет України на відповідний рік встановлювався на 1 січня відповідного календарного року грошовий розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді.

Велика Палата Верховного Суду звернула увагу, що незалежно від того, чи перераховані всі судові рішення, в яких викладений правовий висновок, від якого вона відступила, суди під час вирішення спорів у подібних правовідносинах мають враховувати саме останній правовий висновок Великої Палати Верховного Суду.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд першої інстанції об`єктивно не міг врахувати зазначену правову позицію, оскільки така сформована після ухвалення судом першої інстанції рішення по цій справі.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що наявність довідки Кропивницького апеляційного суду № 07-20/66/2024 від 12.12.2024 року не є безумовною підставою для перерахунку щомісячного довічного грошового утримання позивачки.

Натомість, згідно Закону № 1402-VIІІ розмір щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці залежить від розміру суддівської винагороди судді, який працює на відповідній посаді. У разі зміни розміру складових суддівської винагороди судді, який працює на відповідній посаді, здійснюється перерахунок раніше призначеного щомісячного довічного грошового утримання.

В свою чергу, оскільки починаючи з 2021 року у законах про Державний бюджет України на відповідний рік встановлювався на 1 січня відповідного календарного року незмінний грошовий розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді (2102 гривні), колегія суддів зазначає, що розмір суддівської винагороди судді, який працює на відповідній посаді також не змінився, а отже підстави для перерахунку щомісячного довічного грошового утримання позивачки відсутні.

Відтак, суд апеляційної інстанції вважає, що рішення пенсійного органу № 66 від 19.12.2024 є правомірним.

Підсумовуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції неправильно застосовані норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, у зв`язку з чим відповідно до ст. 317 КАС України рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволення адміністративного позову.

Керуючись ст. 311, 315, 317, 321, 322, 327, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області задовольнити.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 06 лютого 2025 року у справі № 340/8379/24 - скасувати, ухвалити нове рішення.

В позові відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили відповідно до ст.325 КАС України, може бути оскаржена до касаційного суду у випадках та строки, встановлені ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий - суддя І.Ю. Добродняк

суддя Я.В. Семененко

суддя А.В. Суховаров