Справа № 440/12719/25
Суддя: О.О. Кукоба
Дата ухвалення: 2025-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

16 вересня 2025 рокум. ПолтаваСправа №440/12719/25

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Кукоби О.О., розглянув у письмовому провадженні заяву адвоката Кіндяка Олександра Ігоровича про забезпечення позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

До Полтавського окружного адміністративного суду 15.09.2025 звернувся адвокат Кіндяк Олександр Ігорович з позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якому позивач просив:

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів інформації про порушення правил військового обліку ОСОБА_1 ;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 внести зміни до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів та вилучити інформацію про порушення правил військового обліку ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) та зняти його з розшуку.

Того ж дня позов за результатами автоматизованого розподілу передано судді Кукобі О.О.

Разом з позовною заявою представник позивача подав до суду заяву про забезпечення позову, у якій просив:

- заборонити ІНФОРМАЦІЯ_4 та будь-яким іншим відділенням та територіальним центрам комплектування та соціальної підтримки вчиняти дії, пов`язані з заходами призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період, ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ), проходження ВЛК та інші заходи, до набрання законної сили рішенням суду в адміністративній справі;

- заборонити працівникам ІНФОРМАЦІЯ_1 та працівникам Національної поліції, будь-яким іншим особам вживати заходів з примусового доставлення, затримання ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) для переміщення до приміщення ТЦК з метою проходження процедури ВЛК, та здійснення мобілізаційних заходів до набрання законної сили рішенням суду в адміністративній справі.

Заява про забезпечення позову відповідає вимогам статті 152 КАС України.

Згідно з частиною першою статті 154 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

За змістом пункту 10 частини першої статті 4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши подану заяву разом з доданими до неї матеріалами, суд дійшов такого висновку.

Згідно з частиною першою статті 150 КАС України суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Відповідно до частини другої цієї статті, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або

2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

У силу пунктів 2, 4 частини першої статті 151 КАС України позов може бути забезпечено забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору;.

Відповідно до частини другої статті 151 КАС України суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Отже, якщо існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам та інтересам позивача, або захист цих прав та інтересів стане неможливим чи для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, а також якщо очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, суд може постановити ухвалу про вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони відповідачу чи іншим особам вчиняти певні дії, що стосуються предмета спору.

Верховний Суд у постанові від 15.12.2021 у справі №640/9218/21 зазначив, що заходи забезпечення мають бути вжиті лише в межах позовних вимог та бути адекватними та співмірними з позовними вимогами, а також застосовані у дозволений законодавством спосіб.

Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Отже при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу, дотримання дозволеного законодавством способу забезпечення позову.

Така правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 21.11.2018 у справі №826/8556/17, від 25.04.2019 у справі №826/10936/18 та ін.

Суд звертає увагу на те, що метою забезпечення позову є попередження можливих негативних наслідків для позивача у вигляді істотно ускладнення чи неможливості виконання рішення суду, прийнятого за результатом розгляду його позову. При цьому такі заходи забезпечення позову здійснюються до вирішення адміністративної справи по суті з метою створення можливості реального та ефективного виконання рішення суду.

Обґрунтовуючи заяву про забезпечення позову адвокат Кіндяк О.І. посилався на те, що в мобільному додатку "Резерв+" в гр. ОСОБА_1 висвітилось повідомлення, що останній порушує правила військового обліку та перебуває у розшуку з 09.09.2025 з підстав неявки за повісткою.

Заявник зазначив, що ОСОБА_1 є військовозобов`язаним та перебуває з 22.12.2015 на обліку в ІНФОРМАЦІЯ_5 (Першотравневе). Однак 09.09.2025 ІНФОРМАЦІЯ_6 без належних на те підстав, без згоди та без будь-яких підписів та звернень позивача, поставив позивача до себе на облік, не за місцем реєстрації та проживання, порушивши законодавство про мобілізацію.

З порушенням правил військового обліку позивач не погоджується, так як правил військового обліку позивач не порушував, повістку про виклик не отримував, дані були оновлені через мобільний застосунок "Резерв+", невідомо з яких причини та підстав взагалі був виклик, котрий не отримувався позивачем, постанова та протокол не складався на позивача, до адміністративної відповідальності позивач не притягувався.

За наведених обставин заявник вважав, що невжиття заходів забезпечення позову до вирішення питання по суті спору може унеможливити виконання рішення у разі задоволення позову шляхом примусового доставлення позивача у разі його виявлення працівниками поліції або працівниками територіального центру комплектування та соціальної підтримки до відділу ТЦК з метою складання протоколу та постанови про притягнення особи до адміністративної відповідальності та накладення штрафу, ініціювання проходження військово-лікарської комісії без належних на те підстав, та примусової мобілізації, зарахування на облік до військовослужбовців та списків військової частини.

Оцінюючи такі доводи, суд звертає увагу на те, що вони ґрунтуються виключно на припущеннях заявника та не підтверджені жодними доказами, тоді як для вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви має існувати реальна, а не гіпотетична загроза порушення прав особи рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі №753/22860/17 (провадження №14-88цс20) зазначено, що умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Відповідно до частини першої статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частиною першою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Заявник, стверджуючи про взяття позивача на облік військовозобов`язаних ІНФОРМАЦІЯ_7 , на з позовною заявою, а ні з заявою про забезпечення позову не надав суду доказів, що підтверджували б такі доводи.

Натомість надані разом з позовною заявою та заявою про забезпечення позову документи свідчать, що місце проживання позивача зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 .

За вказаною адресою позивачу ІНФОРМАЦІЯ_8 ( ІНФОРМАЦІЯ_9 ) надіслано повістку про виклик на 12.08.2025 для проходження медичного огляду.

Заявою від 08.08.2025 позивач визнав, що будучи належним чином повідомленим не прибув по повістці у визначену дату, чим порушив пункт 21 Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період, частини десятої статті 1 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу", чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.

11.08.2025 позивач сплатив штраф у розмірі 8500,00 грн.

Таким чином, наданими разом з позовом та заявою про забезпечення позову доказами підтверджено факт неявки позивача до ІНФОРМАЦІЯ_8 за повісткою для проходження медичного огляду.

Матеріали позову не містять доказів реєстрації позивача як внутрішнього переміщеної особи у Полтавській міській територіальній громаді та взяття його на облік військовозобов`язаних у ІНФОРМАЦІЯ_10 , як і вручення позивачу повістки про виклик до ІНФОРМАЦІЯ_11 .

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність визначених законом підстав для вжиття заходів забезпечення позову у цій справі в обраний адвокатом Кіндяком О.І. спосіб.

А тому, у задоволенні заяви про забезпечення позову наразі належить відмовити.

Керуючись статтями 150, 151, 154, 241, 243, 248, 256 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви адвоката Кіндяка Олександра Ігоровича про забезпечення позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання, однак може бути оскаржена.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвалу суду не вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Олександр КУКОБА