Справа № 380/12380/25
Суддя: Сподарик Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2025-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2025 рокусправа № 380/12380/25

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Сподарик Н.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказу,-

в с т а н о в и в:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції у Львівській області (79007, м. Львів, площа Генерала Григоренка, 3; ) з вимогами:

- визнати протиправним та скасувати наказ т.в.о. начальника ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області №523 від 30.05.2025 року «Про порушення службової дисципліни окремими працівниками відділу поліції №3 Львівського РУП №2 ГУ НП у Львівській області», в частині застосування до старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №3 Львівського районного управління поліції №2 ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 (0063355) дисциплінарного стягнення у виді догани.

В обгрунтування позовних вимог позивач зазначив, що проходить службу на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №3 Львівського районного управління поліції №2 ГУ НП у Львівській області. За результатами проведеного службового розслідування, відповідачем видано наказ №523 від 30.05.2025, яким за порушення службової дисципліни, до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення - догана. Позивач вважає, що службове розслідування щодо нього проведено з порушенням встановленого законом порядку, вказане дисциплінарне стягнення у вигляді догани застосовано неправомірно, наказ виданий відповідачем за відсутності належних на те правових підстав, а тому є незаконним та таким, що порушує його законні права та інтереси. В межах проведеного службового розслідування не встановлено які негативні наслідки настали у зв`язку із вчиненими діями позивача. Зокрема, підставою для проведення службового розслідування стала не скарга громадян щодо неналежного виконання позивачем службових повноважень, а доповідна записка УГІ ГУ НП у Львівській області. Сторона позивача вважає такі дії упередженим ставленням ГУ НП у Львівській області до позивача з огляду на те, що за останній час позивача намагаються в примусовому порядку звільнити з служби в порядку накладення стягнень і звільнення. Просить позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою суду від 24.06.2025 позовну заяву залишено без руху та надано десятиденний строк на усунення її недоліків. На виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, позивачем усунуто вказані недоліки.

Ухвалою від 30.06.2025 суд відкрив спрощене позовне провадження в адміністративній справі.

Відповідач позов не визнав, 16.07.2025 за вх.№58348 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву. Зазначив, що на адресу Львівського районного управління поліції № 2 (далі ЛРУП №2) ГУНП у Львівській області надійшла доповідна записка щодо виявлення неналежного виконання службових обов`язків окремими працівниками ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області в частині виконання службових завдань «Перевірка осіб: сімейний насильник». Оскільки були виявлені можливі порушення службової дисципліни і це стало підставою для призначення службового розслідування. Наказом ЛРУП № 2 № 473 від 14.05.2025 призначено за даним фактом службове розслідування у формі письмового провадження із визначенням складу дисциплінарної комісії. Під час службового розслідування дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що відомості, що стали підставою для призначення та проведення службового розслідування слід вважати такими, що знайшли своє підтвердження. 26.05.2025 затверджено висновок службового розслідування за результатами розгляду доповідної записки УГІ ГУНП у Львівській області щодо неналежного виконання службових обов`язків окремими працівниками ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП. Наказом ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області від 30.05.2025 № 523 «Про порушення службової дисципліни окремими працівниками відділу поліції № 3 Львівського районного управління поліції № 2 ГУНП у Львівській області» за порушення службової дисципліни, зокрема вимог пункту 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 2 частини 3 статті 1 «Дисциплінарного статуту Національної поліції України», затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VII (зі змінами), пункту 5 розділу ІІ наказу МВС України № 1026, яким затверджено Інструкцію із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки відеозапису, підпункту 1 пункту 1 статті 26 Закону України «Про Національну поліцію», на підставі пункту 2 частини 3 статті 1 «Дисциплінарного статуту Національної поліції України», затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VII (зі змінами), застосувано до старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції № 3 Львівського РУП № 2 ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення догана.

Як вбачається із доповідної записки 01.05.2025 мобільною групою УГІ ГУНП у Львівській області з метою, виявлення фактів можливого неналежного виконання службових обов`язків нарядами поліції, задіяних по забезпеченню охорони громадського порядку та реагування на повідомлення на території Львівської області здійснено перевірку ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області, де в ході моніторингу ІКС ІПНП встановлено, що старший ДОП СП ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 01.05.2025 мав на виконанні службове завдання «Перевірка осіб: сімейний насильник» в смт. Щирець, Львівського районі, щодо перевірки дотримання умов діючого ТЗПсК від 23.04.2025 кривдником ОСОБА_2 , де ОСОБА_1 о 12:40:45 в службовому планшеті проставлено відмітку про прийняття службового завдання, о 14:06:32 прибуття та о 14:11:48 виконання, з внесенням електронного рапорту: «Прибувши на місце встановлено, що гр. ОСОБА_2 по місцю проживання відсутній, дверей в квартиру ніхто не відчинив. При спілкуванні в телефонному режимі з матір`ю гр. ОСОБА_3 остання повідомила, що син знаходиться на роботі, сварок не вчиняє, став на шлях виправлення». Однак, як було встановлено в ході службового розслідування під час телефонної розмови з потерпілою особою гр. ОСОБА_3 остання повідомила, що за місцем проживання з поліцейських до неї ніхто не прибував, а дільничний офіцер до неї тільки телефонував та з`ясовував інформацію відносно сина. Відповідно до Інструкції з формування та ведення інформаційної підсистеми «Єдиний облік» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 14.06.2019 № 508 зміни та/ або доповнення інформації в ІП «ЄО» здійснюються працівником підрозділу органу (підрозділу) поліції, яким було її внесено до обліку. Підставами для внесення таких змін є уточнення заявника, висновок експерта (експертного дослідження), рапорт поліцейського, передання матеріалів про кримінальні правопорушення та інші події до іншого органу (підрозділу) поліції, а також отримання інших фактичних даних. Працівник поліції забезпечує повноту і своєчасність внесення ним інформації до ІП «ЄО». Відтак, ОСОБА_1 всупереч вимог вищевказаної інструкції здійснено наповнення даними та інформацією, яка не відповідає дійсності, оскільки останній на за місцем проживання виїзду не здійснював, а лише на основі проведеної телефонної розмови вніс недостовірну інформацію.

Також виявлено факт незабезпечення безперервної відеофіксації несення служби з моменту початку виконання службових обов`язків. З огляду на твердження наведене у позовній заяві «Щодо відсутності відеозапису з портативного відеореєстратора, то в даному випадку через низький заряд пристрою відеофіксація не здійснювалась і відповідно були відсутні особи за місцем перевірки, що виключало необхідність проведення відеофіксації» вбачається, що позивач не заперечує та ніяким чином не спростовує факт не використання портативного відеореєстратора, посилаючись на можливий розряджений відеореєстратор. А також не пояснює в якому нормативно-правовому акті відсутні здійснення безперервної відеозйомки обумовлюється відсутність осіб за місцем перевірки. Крім того наголошує, що поліцейські зобов`язані проводити безперервну відеофіксацію з моменту початку виконання службових обов`язків до його завершення, а як було встановлено вище, позивачем з метою заміни ймовірного зі слів позивача розрядженого портативного відеореєстратора, не було вжито жодних заходів щодо заміни останнього, що в свою чергу є недостатнім для забезпечення виконання обов`язку безперервної відеофіксації.

Крім цього, представник відповідача зазначив, що відповідно підпункту 2.2.8 Інструкції з діловодства в системі Міністерства внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України 23.08.2012 № 747, до окремих внутрішніх документів відносяться - рапорти, заяви, пояснювальні та доповідні записки тощо, авторами яких є посадові та інші фізичні особи та які дозволяється оформлювати рукописним способом. Також, відповідно до Інструкції з оформлення документів у системі МВС України, затвердженої наказом МВС 27.07.2012 № 650, доповідна записка - це документ, адресований керівникові установи, яким останній інформується про невідомий йому факт, подію тощо, з обов`язковим внесенням пропозицій. Відповідно до частини 4 статті 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. ГУНП у Львівській області зауважує, що службове розслідування призначається виключно на підставі інформації про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку.

ГУНП у Львівській області зауважує, що покликання позивача на відсутність діючих дисциплінарних стягнень не заслуговує на увагу, оскільки згідно інформації, яка міститься у послужному списку у розділі № 13 «Стягнення» вказано, що за порушення службової дисципліни, зокрема вимог п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліції», ч. 1 ст. 15 та абз. 1 п. 1 ст. 19 Закону України «Про звернення громадян» до ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у виді зауваження наказом ЛРУП № 2 від 24.04.2025 року № 414. Просить у задоволенні позову відмовити.

Суд з`ясував зміст позовних вимог, дослідив долучені до матеріалів справи письмові докази, оцінив їх в сукупності та встановив такі фактичні обставини справи та відповідні правовідносини:

Позивач, капітан поліції ОСОБА_1 , проходить службу на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №3 Львівського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області.

На адресу Львівського районного управління поліції № 2 ГУНП у Львівській області надійшла доповідна записка старшого інспектора з ОД ВСР УГІ ГУНП у Львівській області щодо виявлення неналежного виконання службових обов`язків окремими працівниками ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області в частині виконання службових завдань «Перевірка осіб: сімейний насильник».

З доповідної записки, судом встановлено, що 01.05.2025 мобільною групою УГІ ГУНП у Львівській області з метою, виявлення фактів можливого неналежного виконання службових обов`язків нарядами поліції, задіяних по забезпеченню охорони громадського порядку та реагування на повідомлення на території Львівської області здійснено перевірку ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області, де в ході моніторингу ІКС ІПНП встановлено, що старший ДОП СП ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 01.05.2025 мав на виконанні службове завдання «Перевірка осіб: сімейний насильник» в смт. Щирець, Львівського районі, щодо перевірки дотримання умов діючого ТЗПсК від 23.04.2025 кривдником ОСОБА_2 , де ОСОБА_1 о 12:40:45 в службовому планшеті проставлено відмітку про прийняття службового завдання, о 14:06:32 прибуття та о 14:11:48 виконання, з внесенням електронного рапорту: «Прибувши на місце встановлено, що гр. ОСОБА_2 по місцю проживання відсутній, дверей в квартиру ніхто не відчинив. При спілкуванні в телефонному режимі з матір`ю гр. ОСОБА_3 остання повідомила, що син знаходиться на роботі, сварок не вчиняє, став на шлях виправлення».

Відповідно до наказу №473 від 14.05.2025 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії» відповідно до статтей 14 та 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 2 розділу ІІ «Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України», на підставі доповідної записки наказано призначити службове розслідування у формі письмового провадження.

26.05.2025 затверджено висновок службового розслідування за результатами розгляду доповідної записки УГІ ГУНП у Львівській області щодо неналежного виконання службових обов`язків окремими працівниками ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП.

В ході проведеного службового розслідування встановлено, що старший ДОП СП ВП №3 ЛРУП №2 ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 , 01.05.2025 мав на виконанні службове завдання «Перевірка осіб: сімейний насильник» в смт. Щирець, Львівського району, щодо перевірки дотримання умов діючого ТЗПсК від 23.04.2025 кривдником ОСОБА_2 , де ОСОБА_1 о 12:40:45 в службовому планшеті проставлено відмітку про прийняття службового завдання, о 14:06:32 прибуття та о 14:11:48 виконання, з внесенням електронного рапорту: «Прибувши на місце події встановлено, що гр. ОСОБА_2 по місцю проживання відсутній, дверей в квартиру ніхто не відчинив. При спілкуванні в телефонному режимі з матір`ю гр. ОСОБА_3 остання повідомила, що син знаходиться на роботі, сварок не вчиняє, став на шлях випаравлення».

В ході телефонної розмови з потерпілою гр. ОСОБА_3 , остання повідомила. Що за місцем проживання з поліцейських ніхто до неї не прибував, а ДОП до неї тільки телефонував та з`ясовував інформацію відносно сина. Також встановлено, що під час опрацювання зазначених службових завдань відеозаписи з портативних відеореєстраторів поліцейський відсутні.

Опитаний в ході проведеного службового розслідування ОСОБА_1 зазначив, що 01.05.2025 чергував на робочому місці, о 12:40 год. на службовий планшет прийшло завдання «Перевірка осіб сімейний насильник» АДРЕСА_2 , кривдник ОСОБА_2 , після чого о 14:06 год., прибувши за даною адресою позивач зайшов в будинок, де проживає кривдник, постукавши у двері квартири ніхто не відчинив, після чого було здійснено телефонний дзвінок до матері гр. ОСОБА_3 , котра в телефонному режимі повідомила, що вона знаходиться на роботі, за місцем проживання ні її, ні сина немає, також повідомила, що її син знаходиться на роботі та став на шлях виправлення сварок, що вчиняє, про що о 14:11 год була проставлена відмітка про виконання службового завдання з внесенням електронного рапорту. Враховуючи, що обмежений доступ до інформації про геодані планшету за даним викликом, просив у межах службового розслідування перевірити місце перебування планшету за викликом до кривдника гр. ОСОБА_2 , а саме встановити геодані.

В ході проведеного службового розслідування встановлено незначні порушення службової дисципліни, які стали можливими внаслідок неналежного виконання службових обов`язків зі сторони старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №3 Львівського РУП №2 ГУПН у Львівській області капітана ОСОБА_1 , який всупереч пункту 5 розділу ІІ наказу МВС України №1026, яким затверджено Інструкцію із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, а також підпункту 1 пункту 1 статті 26 Закону України «Про Національну поліцію України», під час виконання службового завдання по «Перевірка осіб: сімейний насильник» не здійснив відеозапис на нагрудний відео реєстратор, а також вніс неправдиву інформацію до інформаційно-комунікаційну системи «Інформаційний портал Національної поліції України» щодо результатів виконання службового завдання.

Наказом №524 від 03.05.2025 «Про порушення службової дисципліни окремими працівниками відділу поліції №3 Львівського районного управління поліції №2 ГУНП у Львівській області» за порушення службової дисципліни, зокрема вимог пункту 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України», затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, пункту 5 розділу ІІ наказу МВС України №1026, яким затверджено Інструкцію із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, підпункту 1 пункту 1 статті 26 Закону України «Про Національну поліцію», на підставі пункту 2 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, застосовано до старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №3 Львівського РУП №2 ГУПН у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення догана.

Вважаючи протиправним наказ т.в.о. начальника ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області №523 від 30.05.2025 року «Про порушення службової дисципліни окремими працівниками відділу поліції №3 Львівського РУП №2 ГУ НП у Львівській області», в частині застосування до старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №3 Львівського районного управління поліції №2 ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 (0063355) дисциплінарного стягнення у виді догани, позивач звернувся з вказаним позовом до суду.

При вирішенні спору, суд виходить з такого.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч. 1 ст. 2 КАС України).

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

За правилами предметної підсудності встановленими ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби (п. 2 ч. 1).

Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України від 02.07.2015 №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII).

Відповідно до п.п.1, 2 частини 1 статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до ч.ч.1, 2 статті 19 Закону №580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, регламентує сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст.13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ст.14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено ст.19 Дисциплінарного статуту.

Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для призначення службового розслідування; обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893.

Згідно з розділом VI Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії.

У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією.

З аналізу наведених норм, суд дійшов висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Таким чином, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Матеріалами справи встановлено, що підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення став висновок службового розслідування за фактом порушень службової дисципліни.

Як встановлено судом, підставою призначення службового розслідування послугувала доповідна записка щодо виявлення неналежного виконання службових обов`язків окремими працівниками ВП №3 Львівського РУП №2 ГУНП у Львівській області в частині виконання службових завдань «Перевірка осіб: сімейний насильник», у якій зазначено, що старший ДОП СП ВП №3 ЛРУП №2 ГУПН у Львівській області ОСОБА_1 , 01.05.2025 мав на виконанні службове завдання «Перевірка осіб: сімейний насильник» в смт. Щирець, Львівського району, щодо перевірки дотримання умов діючого ТЗПсК від 23.04.2025 кривдником ОСОБА_2 , де ОСОБА_1 о 12:40:45 в службовому планшеті проставлено відмітку про прийняття службового завдання, о 14:06:32 прибуття та о 14:11:48 виконання, з внесенням електронного рапорту : «Прибувши на місце встановлено, що гр. ОСОБА_2 по місцю проживання відсутній, дверей в квартиру ніхто не відчинив. Після спілкування в телефонному режимі матір`ю гр. ОСОБА_3 остання повідомила, що син знаходиться на роботі, сварок не вчиняє, став на шлях виправлення». При цьому, в ході телефонної розмови з потерпілою особою гр. ОСОБА_3 , остання повідомила, що за місце проживання з поліцейських ніхто до неї не прибував, а ДОП до неї тільки телефонував та з`ясовував інформацію відносно сина.

Основні завдання, призначення, суб`єктів та структуру інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», а також умови її функціонування визначає «Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затверджене наказом Міністерства внутрішніх справ України 03.08.2017 № 676 (далі Положення № 676).

Відповідно до пункту 1 розділу І «Загальні положення» Положення № 676 Інформаційно-телекомунікаційна система «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - система ІПНП) - сукупність технічних і програмних засобів, призначених для обробки відомостей, що утворюються у процесі діяльності Національної поліції України та її інформаційно-аналітичного забезпечення. Система ІПНП є складовою частиною єдиної інформаційної системи МВС (далі - ЄІС МВС).

Згідно із пунктом 1 розділу ІІІ «Інформаційні ресурси системи ІПНП» Положення № 676 інформаційними ресурсами системи ІПНП є інформація, що утворена в процесі діяльності поліції та використовується для формування:

- тимчасових наборів даних, що створюються в процесі діяльності поліції та використовуються для наповнення та підтримки в актуальному стані баз (банків) даних, які входять до ЄІС МВС та визначені статтею 26 Закону України «Про Національну поліцію»;

- баз даних у сфері управлінських відносин, необхідних для виконання покладених на поліцію повноважень;

- баз даних, необхідних для забезпечення щоденної діяльності поліції, у сфері трудових відносин, фінансового забезпечення, документообігу.

Пунктом 4 розділу ІІІ «Інформаційні ресурси системи ІПНП» Положення № 676 встановлено, що Порядок формування та використання інформаційних ресурсів системи ІПНП регулюється окремими нормативно-правовими актами із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних» та інших актів законодавства у сфері захисту персональних даних.

За приписами розділу IV «Суб`єкти системи ІПНП» Положення № 676:

- розпорядником системи ІПНП є Національна поліція України (пункт 1);

- користувачами системи ІПНП є посадові особи органів (підрозділів) поліції, яким в установленому порядку надано право доступу до інформації в цій системі (пункт 3).

Порядок формування та ведення інформаційної підсистеми «Єдиний облік» (далі - ІП «ЄО») інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - система «ІПНП»), призначеної для обробки відомостей під час прийняття та реєстрації заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події визначає «Інструкція з формування та ведення інформаційної підсистеми «Єдиний облік» інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», затверджена наказом Міністерства внутрішніх справ України 14.06.2019 № 508 (далі Інструкція № 508).

За приписами пункту 5 розділу І «Загальні положення» Інструкції № 508:

- зміни та/або доповнення інформації в ІП «ЄО» здійснюються працівником підрозділу органу (підрозділу) поліції, яким було її внесено до обліку. У разі відсутності працівника поліції зміни та/або доповнення інформації в ІП «ЄО» здійснюються особою, яка виконує його обов`язки;

- підставами для внесення таких змін є уточнення заявника, висновок експерта (експертного дослідження), рапорт поліцейського, передання матеріалів про кримінальні правопорушення та інші події до іншого органу (підрозділу) поліції, а також отримання інших фактичних даних;

- працівник поліції забезпечує повноту і своєчасність внесення ним інформації до ІП «ЄО»;

- контроль за своєчасністю формування ІП «ЄО», повнотою та достовірністю інформації здійснює керівник (особа, яка виконує його обов`язки) того підрозділу поліції, працівниками якого унесено відповідну інформацію.

Облік об`єктів в ІП «ЄО» ведеться за такими категоріями:

- заяви і повідомлення про кримінальні правопорушення та інші події;

- учасники кримінального правопорушення та іншої події;

- речі, документи та майно, пов`язані з учиненням правопорушення та іншою подією.

Розділом IV «Порядок формування та ведення в ІП «ЄО» обліку за категорією «речі, документи та майно, що пов`язані із учиненням правопорушення та іншою подією»» Інструкції № 508 встановлено, зокрема, наступне:

В ІП «ЄО» обліку підлягають відомості про речі, документи та майно, що є предметами посягання, вилучення, виявлення, втрати, добровільної здачі або знаряддям чи засобом вчинення правопорушення.

Підставами для внесення до ІП «ЄО» відомостей про речі, документи та майно є заява (повідомлення) фізичної або юридичної особи, рапорт поліцейського, що надійшли до органу (підрозділу) поліції.

Під час внесення інформації до ІП «ЄО» зазначаються:

- підстава внесення інформації до ІП «ЄО»;

- номер та дата реєстрації кримінального провадження;

- групове найменування речі, документа, майна;

- марка (модель) або модифікація, індивідуальний номер, колір, тип, серія, калібр, рік випуску та ІМЕІ мобільного обладнання, країна-виробник;

- реєстраційний номер, вид, марка, модель, колір, рік випуску, найменування та номери агрегатів ТЗ;

- серія та/або номер документа, дата видачі, орган, який видав, термін дії документа;

- фотозображення;

- характерні (індивідуальні) особливості речі або майна;

- номер та дата висновку експерта (експертного дослідження) зброї, найменування органу (підрозділу), у якому його проведено;

- підстава та дата зняття інформації з обліку.

Унесення інформації до ІП «ЄО» про речі, документи та майно здійснюється невідкладно після її отримання працівниками чергової служби (уповноваженими посадовими особами) органів (підрозділів) поліції. Така інформація обов`язково перевіряється на предмет ідентифікації за іншими базами (банками) даних єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ України.

Зміни та доповнення в ІП «ЄО» відомостей про речі, документи або майно здійснюються впродовж доби з часу отримання такої інформації працівником поліції структурного підрозділу органу (підрозділу) поліції, якому доручено розгляд відповідних матеріалів.

Зняття інформації про речі, документи або майно з ІП «ЄО» здійснюється працівником поліції структурного підрозділу органу (підрозділу) поліції, яким її було внесено до обліку, упродовж доби з часу отримання відповідних матеріалів із зазначенням підстави та дати зняття з обліку.

Відтак, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 всупереч вимогами зазначеної інструкції здійснено наповнення даними та інформаціє., яка не відповідає дійсності, оскільки, як встановлено в ході службового розслідування, позивач за місцем проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 виїзду не здійснював, а лише на основі проведеної телефонної розмови вніс недостовірну інформацію.

Крім того, як встановлено з матеріалів справи позивач, виконуючи свої службові обов`язки порушив вимоги пункту 2 розділу І, пункту 5 Розділу ІІ «Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису», затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 11 січня 2019 року за № 28/32999.

Згідно п. 1 розділу 1 Інструкції № 1026, ця Інструкція регулює застосування органами, підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції автоматичної фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, доступ до відеозаписів працівників поліції та інших осіб, порядок зберігання, видачу та приймання технічних приладів і технічних засобів, а також зберігання, видалення та використання інформації, отриманої з цих приладів.

Відповідно до п. 3 розділу 1 Інструкції № 1026, портативний відеореєстратор - пристрій, призначений для запису, зберігання та відтворення відеоінформації, технічні характеристики та особливості конструкції якого дають змогу закріпити його на форменому одязі поліцейського.

Відповідно до п. 5 розділу 2 Інструкції № 1026, включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо).

У процесі включення портативного відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу.

Враховуючи наведене, можна дійти висновку, що за загальним правилом, передбаченим п. 5 Інструкції № 1026, позивач мав обов`язок здійснювати запис відеореєстратором протягом всього часу несення служби.

Позивачем не заперечується факт відсутності відеозапису 01.05.2025, одна позивач зазначив, що відеофіксація не здійснювалась через низький заряд пристрою та через відсутність особи за місцем перевірки, що виключало необхідність проведення відеофіксації.

При цьому, суд погоджується з твердженням відповідача про безпідставність таких тверджень, оскільки жодним нормативно-правовим актом не передбачено можливість не здійснення відеофікасації відсутністю осіб за місцем перевірки.

З огляду на вищезазначене, на підставі результатів, отриманих за фактом проведення службового розслідування, дисциплінарна комісія дійшла висновку про наявність підтверджених зібраними під час проведення службового розслідування матеріалами, що у діях старшого капітана поліції ОСОБА_1 наявні ознаки дисциплінарного проступку, відтак було прийнято рішення про застосування дисциплінарного стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово- дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення службової дисципліни.

Обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо.

Відповідно до частини 12 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Суд також встановив, що у позивача наявне дисциплінарне стягнення зауваження (наказ ЛРУП №2 від 24.04.2025 №414) та вчинено дисциплінарний проступок повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення, що є обставиною, що обтяжує дисциплінарну відповідальність поліцейського.

Відтак суд дійшов висновку, що накладене на позивача дисциплінарне стягнення є співмірним із виявленим ним проступком та є необхідним засобом підтримання службової дисципліни.

Отже, суд з урахуванням викладеного вище, вважає, що встановлені службовим розслідуванням обставини в достатній мірі підтверджують факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Слід зазначити, що позивачем не надано суду пояснень та доказів на спростування здійснення ним відповідного дисциплінарного проступку.

Таким чином, суд вважає, що відповідач при прийнятті спірного наказу діяв на підставі, у межах повноважень, та у спосіб передбачений законодавством України.

Поряд з цим, при вирішенні справи суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Отже, суд вказує, що інші аргументи та підстави, зазначені позивачем, не спростовують висновків суду, викладених вище, оскільки судом надано правову оцінку основним аргументам, на яких ґрунтувалися доводи та заперечення учасників справи та оцінено їх в розрізі норм чинного законодавства та встановлених обставин справи.

Щодо твердження стосовно того, що службове розслідування розпочате без передбачених на те підстав, суд зазначає таке.

Відповідно підпункту 2.2.8 Інструкції з діловодства в системі Міністерства внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України 23.08.2012 № 747, до окремих внутрішні документи відносяться - рапорти, заяви, пояснювальні та доповідні записки тощо, авторами яких є посадові та інші фізичні особи та які дозволяється оформлювати рукописним способом.

Також, відповідно до Інструкції з оформлення документів у системі МВС України, затвердженої наказом МВС 27.07.2012 № 650, доповідна записка - це документ, адресований керівникові установи, яким останній інформується про невідомий йому факт, подію тощо, з обов`язковим внесенням пропозицій.

Залежно від цільового призначення доповідна записка може бути ініціативного, інформаційного або звітного характеру, внутрішньою (якщо вона адресована керівникові органу внутрішніх справ, у якому працює особа, що її готує, або керівникові підрозділу того ж органу внутрішніх справ) і зовнішньою (якщо її адресовано керівникові вищого органу).

В свою чергу, рапорт - письмове звернення працівника до вищої посадової особи з викладом питань службового чи особистого характеру і висловленням у зв`язку з цим відповідного прохання.

Виходячи з викладеного, обидва внутрішні документи спрямовані на інформування керівника установи про службові обставини, а суттєва відмінність між ними відсутні.

В свою чергу, відповідно до частини 4 статті 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до абз. 2 п. 1 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807, підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Суд зауважує, що службове розслідування призначається виключно на підставі інформації про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку.

Під час розгляду справи позивачем та його представником не наведено аргументів щодо спростування встановлених у висновку обставин.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 2 КАС України: у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України: кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України: в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що при прийнятті оскаржуваного наказу, в частині, що стосується позивачки, відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, з урахуванням всіх обставин справи, а тому відсутні підстави для визнання протиправним та скасування наказу т.в.о. начальника ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області №523 від 30.05.2025 року «Про порушення службової дисципліни окремими працівниками відділу поліції №3 Львівського РУП №2 ГУ НП у Львівській області», в частині застосування до старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №3 Львівського районного управління поліції №2 ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 (0063355) дисциплінарного стягнення у виді догани.

За таких обставин позовні вимоги є недоведеними та задоволенню не підлягають.

Відповідно до статті 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст.ст. 14, 72-77, 139, 241-247, 250-251, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні позовних вимог відмовити.

Розподіл судових витрат не здійснюється.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Сподарик Наталія Іванівна