Справа № 580/2958/25
Суддя: Алла РУДЕНКО
Дата ухвалення: 2025-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2025 року справа № 580/2958/25
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд в особі головуючого судді Руденко А. В., розглянувши у письмовому провадженні в спрощеному позовному провадженні без виклику учасників справи в приміщенні суду адміністративну справу за позовом Уманської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Черкаської обласної державної адміністрації та Державної екологічної інспекції Центрального округу до Маньківської селищної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Управління екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

19.03.2025 до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся представник Уманської окружної прокуратури Мисюра С. О. в інтересах держави в особі Черкаської обласної державної адміністрації та Державної екологічної інспекції Центрального округу з позовною заявою до Маньківської селищної ради (далі відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Управління екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації (далі третя особа), в якій просить:

- визнати протиправною бездіяльність Маньківської селищної ради щодо незабезпечення проведення робіт з винесення меж ентомологічного заказника місцевого значення «Стрілецький» загальною площею 2 га, який знаходиться в адміністративних межах Маньківської територіальної громади Уманського району Черкаської області;

- зобов`язати Маньківську селищну раду забезпечити організацію проведення робіт із винесення меж ентомологічного заказника місцевого значення «Стрілецький» загальною площею 2 га, який знаходиться в адміністративних межах Маньківської територіальної громади Уманського району Черкаської області, та закріплення їх в натурі (на місцевості).

Обгрунтовуючи позовні вимоги, прокурор зазначив, що відповідач є суб`єктом, на якого покладається обов`язок з винесення меж ентомологічного заказника місцевого значення «Стрілецький» загальною площею 2 га та закріплення їх в натурі (на місцевості). Проте Маньківська селищна рада знехтувала цим обов`язком, що свідчить про відсутність меж природно-заповідного фонду, встановлених охоронних зон, що суперечить вимогам Закону України «Про природно-заповідний фонд України».

26.03.2025 представник Державної екологічної інспекції Центрального округу подала до суду клопотання, в якому зазначила, що повністю підтримує позов Уманської окружної прокуратури та просить позов задовольнити в повному обсязі.

28.03.2025 відповідач Маньківська селищна рада подав заяву про визнання позову, в якій вказав, що проти задоволення заяви позивача не заперечує.

09.04.2025 Управління екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації подало до суду пояснення до позову, в якому вказало, що Управління підтримує позовні вимоги Уманської окружної прокуратури в повному обсязі. Зазначило, що за період діяльності Управління (Департаменту) екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації проєкт землеустрою щодо організації і встановлення меж ентомологічного заказника місцевого значення «Стрілецький» на розгляд не надходив, висновок про погодження не видавався.

Ухвалою від 24.03.2025 суддя прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив спрощене позовне провадження без виклику учасників справи.

З`ясувавши доводи учасників справи, викладені у заявах по суті, подані письмові докази, суд встановив таке.

Відповідно до рішення виконавчого комітету Черкаської обласної ради народних депутатів від 21.11.1984 № 354 «Про мережу територій та об`єктів природно заповідного фонду» ентомологічний заказник місцевого значення «Стрілецький» загальною площею 2,0 га, який знаходиться в адміністративних межах Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області, оголошено об`єктом природно-заповідного фонду України.

Наказом Управління екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації від 27.06.2024 № 235, затверджене Положення про ентомологічний заказник місцевого значення «Стрілецький» (далі - Положення).

П. 3.5 Положення передбачає, що забезпечення режиму охорони та збереження території земельних ділянок у межах заказника здійснюється Маньківською селищною радою.

На Маньківську селищну раду у межах Заказника оформлюється охоронне зобов`язання щодо додержання встановленого режиму охорони та збереження території (п. 3.6 Положення).

Відповідно до п. 1.2, 1.4. Положення Заказник входить до складу природно-заповідного фонду України, охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення та використання. Земельна ділянка, якій надано статус заказника, не вилучається з користування землекористувача, який здійснює у її межах свою діяльність згідно з Положенням.

Заказник розташований в адміністративних межах Маньківської селищної ради та знаходиться у віданні Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області. (п. 1.3. Положення).

Заказник створений з метою охорони та збереження ентомофауни (богомол, повисюхові або дзюрчалкові мухи (Syrphidae) (п. 2.1 Положення).

Згідно п. 2.2. Положення, основними завданнями заказника з збереження природного комплексу, його ентомофауни, підтримання загального екологічного балансу у регіоні, поширення екологічних знань, тощо.

Відповідно до положень охоронного зобов`язання від 28.06.2024 № 546 ентомологічний заказник місцевого значення «Стрілецький» передано під охорону Маньківській селищній раді.

Згідно з п. 3 охоронного зобов`язання землекористувач зобов`язаний дотримуватись встановленого режиму для території (об`єкта) природно-заповідного фонду, не здійснювати у межах території (об`єкта) природно-заповідного фонду забороненої господарської діяльності, вживати заходів до попередження і ліквідації екологічних наслідків аварій та шкідливого впливу на територію (об`єкт) природно заповідного фонду, дотримуватися вимог щодо використання території (об`єкта) природно-заповідного фонду, забезпечити охорону та збереження цінних природних комплексів території (об`єкта) природно заповідного фонду.

Землекористувач забезпечує охорону та збереження території (об`єкта), що перебуває у його користуванні (власності) (п. 4 охоронного зобов`язання).

Відповідно до інформації Черкаської обласної військової адміністрації від 03.03.2025 № 01/01-39/2923/01/01-39/6039, наданої на запит Уманської окружної прокуратури, за період діяльності Управління екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації проект землеустрою щодо організації і встановлення меж ентомологічного заказника місцевого значення «Стрілецький» на розгляд не надходив, висновок про погодження не видавався.

З метою координації діяльності питань здійснення повноважень у сфері охорони навколишнього природного середовища та вжиття заходів щодо забезпечення виконання робіт по встановленню меж територій та об`єктів природно заповідного фонду, оформлення їх інформаційними та охоронними знаками 25.02.2021, 15.03.1021, 17.02.2022, 25.05.2022, 13.10.2022, 25.03.2023, 25.05.2023, 25.10.2023, 01.03.2024, 18.06.2024, 22.08.2024 проведено онлайн вебінари з районними державними адміністраціями та територіальними громадами щодо необхідності проведення робіт зі встановлення меж територій та об`єктів природно заповідного фонду.

На рівні Черкаської обласної державної адміністрації 23.07.2024 проведено виїзну координаційну нараду в Уманському районі.

Черкаською обласною державною адміністрацією направлені листи районним державним адміністраціям, територіальним громадам, підприємствам, установам, організаціям, у віданні яких перебувають заповідні об`єкти щодо активізації робіт зі встановлення меж об`єктів природно-заповідного фонду, встановлення межових, охоронних та інформаційних знаків на територіях заповідних об`єктів (листи від 19.03.2020 № 5419/01/01-57 та № 5420/01/01-57, від 01.03.2021 № 4646/01/01-56 та № 4647/01/01-56, від 31.03.2021 № 7056/01/01-56, від 14.01.2022 № 1010/01/01-57 та № 1011/01/01-57, від 02.02.2023 № 2686/01/01-58, від 05.01.2024 № 455/01/01-58, від 13.01.2025 № 1128/01/01-58).

Управлінням направлені листи від 22.09.2022 № 6749/02/10-04-15, від 17.08.2023 № 18776/02/10-04-15 до районних військових адміністрацій, територіальних громад, підприємств, установ, організацій, у віданні яких перебувають заповідні об`єкти щодо необхідності переоформлення положень, охоронних зобов`язань на заповідні об`єкти, активізації робіт по винесенню меж в натуру (на місцевості) територій та об`єктів природно-заповідного фонду, у тому числі реєстрації обмежень та встановлення межових охоронних, інформаційних знаків на заповідних об`єктах та дотримання вимог природоохоронного законодавства в частині охорони і використання заповідних об`єктів.

Відповідно до листа Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 11.02.2025 № 9-23-0.2-885/2-25 відомості про ентомологічного заказника місцевого значення «Стрілецький» у Державному земельному кадастрі відсутні, кадастровий/обліковий номер не визначався.

З листа Маньківської селищної ради від 22.01.2025 № 02-16/143 інформації вбачається, що проектна документація по об`єкту природно-заповідного фонду ентомологічний заказник «Стрілецький» відсутня.

Згідно із листом Державної екологічної інспекції Центрального округу від 06.02.2025 № 03.5-11/725 Інспекція не здійснювала заходи державного нагляду (контролю) з метою визнання протиправною бездіяльності Маньківської селищної ради, яка полягає в не проведенні робіт з винесення меж ентомологічного заказника місцевого значення «Стрілецький» місцевого значення. В Інспекції відсутні підстави для звернення до суду з відповідним позовом.

Прокурор вважає що через тривалу бездіяльність відповідача щодо виконання вимог чинного законодавства межі ентомологічного заказника місцевого значення «Стрілецький» не визначені, тому існує небезпека використання землі на території заказника не за цільовим призначенням. Вважає, що відсутність встановлених в натурі меж комплексного заказника фактично унеможливить збереження його природного різноманіття ландшафтів, охорони довкілля, підтримання екологічного балансу, у зв`язку з чим наявні підстави для зобов`язання відповідача вжити відповідних заходів по винесенню меж ентомологічного заказника місцевого значення «Стрілецький» та закріплення їх в натурі (на місцевості). Відсутність встановлених в натурі меж комплексного заказника фактично унеможливить збереження його природного різноманіття ландшафтів, охорони довкілля, підтримання екологічного балансу. Тому звернувся в інтересах держави до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд виходить з такого.

Згідно з статтею 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Статтею 2 Земельного кодексу України від 25.10.2001 № 2768-III визначено, що земельні відносини - це суспільні відносини щодо володіння, користування і розпорядження землею.

Суб`єктами земельних відносин є громадяни, юридичні особи, органи місцевого самоврядування та органи державної влади.

Об`єктами земельних відносин є землі в межах території України, земельні ділянки та права на них, у тому числі на земельні частки (паї).

Статтею 12 Земельного кодексу України передбачено, що до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить, окрім іншого, організація землеустрою та вирішення інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.

Відповідно до ст. 43 Земельного кодексу України землі природно-заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об`єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

У ст. 79 Земельного кодексу України зазначено, що земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами.

Згідно з частиною першою статті 79-1 Земельного кодексу України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру.

Статтею 3 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» від 16.06.1992 № 2456-XII (далі Закон № 2456-XII) передбачено, що до природно-заповідного фонду України належать: природні території та об`єкти - природні заповідники, біосферні заповідники, національні природні парки, регіональні ландшафтні парки, заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища.

Частиною четвертою статті 7 зазначеного Закону передбачено, що межі територій та об`єктів природно-заповідного фонду встановлюються в натурі відповідно до законодавства. До встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Статтею 1 Закону України «Про землеустрій» від 22.05.2003 № 858-IV (далі Закон № 858-ІV) передбачено, що проект землеустрою - сукупність економічних, проектних і технічних документів щодо обґрунтування заходів з використання та охорони земель, які передбачається здійснити за таким проектом; цільове призначення земельної ділянки - допустимі напрями використання земельної ділянки відповідно до встановлених законом вимог щодо використання земель відповідної категорії та визначеного виду цільового призначення.

Відповідно до п. «в» ч. 1 ст. 2 Закону № 858-ІV землеустрій забезпечує встановлення і закріплення на місцевості меж адміністративно-територіальних одиниць, територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного та історико-культурного призначення, меж земельних ділянок власників і землекористувачів.

Згідно з ст. 19 Закону № 858-ІV до повноважень сільських, селищних, міських рад у сфері землеустрою на території сіл, селищ, міст належать: а) організація та здійснення землеустрою, проведення інвентаризації земель та земельних ділянок усіх форм власності; б) організація та здійснення державного контролю за використанням та охороною земель у межах та порядку, встановлених законом; в) координація здійснення землеустрою та контролю за використанням і охороною земель комунальної власності; г) інформування населення про заходи, передбачені землеустроєм; ґ) вирішення інших питань у сфері землеустрою відповідно до закону.

Пункт «г» частини першої статті 20 Закону № 858-ІV визначає, що землеустрій проводиться в обов`язковому порядку на землях усіх категорій незалежно від форми власності в разі встановлення в натурі (на місцевості) меж Земель, обмежених у використанні і обмежених (обтяжених) правами інших осіб (земельні сервітути).

Відповідно до статті 22 Закону № 858-ІV землеустрій здійснюється на підставі: а) рішень органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування щодо проведення робіт із землеустрою (у тому числі при розробленні містобудівної документації); б) укладених договорів між юридичними чи фізичними особами (землевласниками і землекористувачами) та розробниками документації із землеустрою; в) судових рішень.

П. «в» ч. 2 ст. 25 Закону № 858-ІV передбачено, що одним із видів документації із землеустрою є проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів.

У розумінні частини першої статті 26 Закону № 858-ІV замовниками документації із землеустрою можуть бути, зокрема, органи місцевого самоврядування.

Статтею 47 Закону № 858-ІV врегульовано, що проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів розробляються з метою: а) збереження природного різноманіття ландшафтів, охорони довкілля, підтримання екологічного балансу; б) створення місць для організованого лікування та оздоровлення людей, масового відпочинку і туризму; в) створення приміських зелених зон, збереження і використання об`єктів культурної спадщини; г) проведення науково-дослідних робіт; ґ) встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг; д) визначення в натурі (на місцевості) меж охоронних зон та інших обмежень у використанні земель, встановлених законами та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами, а також інформування про такі обмеження землевласників, землекористувачів, інших фізичних та юридичних осіб.

Межі територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон встановлюються і по суходолу, і по водному простору.

Рішення про затвердження проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон одночасно є рішенням про встановлення меж таких територій.

Відомості про межі територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, межі обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів вносяться до Державного земельного кадастру.

Відповідно до пунктів 34, 37 частини першої статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин; прийняття рішень про організацію територій і об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення та інших територій, що підлягають особливій охороні; внесення пропозицій до відповідних державних органів щодо оголошення природних та інших об`єктів, що мають екологічну, історичну, культурну або наукову цінність, пам`ятками природи, історії або культури, які охороняються законом, прийняття рішень про оголошення в місцях масового розмноження та вирощування потомства дикими тваринами «сезону тиші» з обмеженням господарської діяльності та добуванням об`єктів тваринного світу.

Згідно з п. 58 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин» від 28.04.2021 № 1423-ІХ, який набрав чинності 27.05.2021, розділ X «Перехідних положень» Земельного кодексу України доповнено пунктом 24, у відповідності до якого З дня набрання чинності цим пунктом землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад, крім земель: в) природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення в межах об`єктів і територій природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, лісогосподарського призначення. Земельні ділянки, що вважаються комунальною власністю територіальних громад сіл, селищ, міст відповідно до цього пункту і право державної власності на які зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, переходять у комунальну власність з моменту державної реєстрації права комунальної власності на такі земельні ділянки. Інші земельні ділянки та землі, не сформовані у земельні ділянки, переходять у комунальну власність з дня набрання чинності цим пунктом.

Враховуючи зазначене, суд вважає, що оскільки землі ентомологічного заказника місцевого значення «Стрілецький» не сформовані, межі територій та об`єктів природно-заповідного фонду не визначені, існує формальна підстава для переходу таких земель у комунальну власність з дня набрання чинності пунктом 24 розділу X «Перехідних положень» Земельного кодексу України, тобто з 27.05.2021. А це, відповідно, змінить правовий статус земель та створить, у свою чергу, формальну підставу для можливості розподілу земель заказника на користь невизначеного кола осіб.

Отже, на Маньківської селищної ради покладено обов`язок із організації проведення робіт із винесення меж ентомологічного заказника місцевого значення «Стрілецький» загальною площею 2 га, який знаходиться в адміністративних межах Маньківської територіальної громади Уманського району Черкаської області та встановлення їх в натурі (на місцевості), а саме замовлення проекту землеустрою та здійснення контролю за його виготовленням.

При цьому, суд врахував, що Маньківська селищна рада подала до суду заяву про визнання позову.

Частиною четвертою статті 47 КАС України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси (частина шоста статті 47 КАС України).

Аналогічні за змістом норми містить стаття 189 КАС України: позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві (частина перша зазначеної статті); суд не приймає відмови від позову, визнання позову і продовжує розгляд адміністративної справи, якщо ці дії позивача або відповідача суперечать закону чи порушують чиї-небудь права, свободи або інтереси (частина п`ята); суд не приймає відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє (частина шоста).

Згідно з частиною четвертою статті 189 КАС України у разі визнання позову відповідачем повністю або частково суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову повністю або у відповідній частині вимог.

Суд вважає, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує чиї-небудь права, свободи або інтереси, а тому заяву відповідача про визнання позову необхідно прийняти та ухвалити рішення про задоволення позовних вимог.

Щодо органів, уповноважених здійснювати захист інтересів держави у спірних правовідносинах суд зазначає наступне.

Право на звернення прокурора або його заступника до суду в інтересах держави передбачене статтями 2, 23 Закону України Про прокуратуру та статтею 53 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до вимог статті 23 Закону України Про прокуратуру представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави.

Обираючи форму представництва, прокурор визначає, у чому полягає порушення або загроза порушення інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту.

Згідно із частиною четвертою статті 53 КАС України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Оскільки відсутній орган, уповноважений відповідно до вимог чинного законодавства України звертатися до суду з позовом про зобов`язання сільської ради здійснити вищевказані дії, суд дійшов висновку про наявність підстави для відповідного звернення до суду прокурора в інтересах держави.

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, визнання позову відповідачем, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими. Враховуючи також, що у позовній заяві прокурор обґрунтував, в чому полягає порушення інтересів держави та необхідність їх судового захисту, позов Уманської окружної прокуратури належить задовольнити повністю.

Частиною першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Отже, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 6-9, 72-77, 211, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України

ВИРІШИВ:

Позов Уманської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Черкаської обласної державної адміністрації та Державної екологічної інспекції Центрального округу задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльність Маньківської селищної ради щодо незабезпечення проведення робіт з винесення меж ентомологічного заказника місцевого значення «Стрілецький» загальною площею 2 га, який знаходиться в адміністративних межах Маньківської територіальної громади Уманського району Черкаської області.

Зобов`язати Маньківську селищну раду (вул. Шевченка, буд. 9, смт Маньківка, Уманський р-н, Черкаська обл., 20101, ) забезпечити організацію проведення робіт із винесення меж ентомологічного заказника місцевого значення «Стрілецький» загальною площею 2 га, який знаходиться в адміністративних межах Маньківської територіальної громади Уманського району Черкаської області, та закріплення їх в натурі (на місцевості).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо її не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційного суду за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня підписання судового рішення.

Суддя Алла РУДЕНКО