Справа № 826/13496/18
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2025-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

15 вересня 2025 рокум. Ужгород№ 826/13496/18
14:10 год

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Скраль Т.В.

при секретарі Колушкіна Ю.В.,

за участю сторін:

позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «ДОСВІД 2002» - представник адвокат Арсоєв Роман Таймуразович,

відповідач: Державна інспекція архітектури та містобудування - представник у судове засідання не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОСВІД 2002» (03179, м. Київ, вул. М.Ушакова,1Б, ) до Державної інспекції архітектури та містобудування (01133, м. Київ, бул. Л.Українки, 26, ) про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до статті 243 частини 3 КАС України 15 вересня 2025 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Рішення у повному обсязі складено 15 вересня 2025 року.

21 серпня 2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ДОСВІД 2002» звернулося до суду з позовною заявою до Департаменту державної архітектурно будівельної інспекції у Київській області, якою просить визнати протиправними та скасувати: постанову Департаменту державної архітектурно будівельної інспекції у Київській області № 3-0608/3-10/10-44/0608/06/02 від 06.08.2018 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; постанову Департаменту державної архітектурно будівельної інспекції у Київській області № 3-0608/4-10/10-45/0608/06/02 від 06.08.2018 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; постанову Департаменту державної архітектурно будівельної інспекції у Київській області № 3-0608/5-10/10-46/0608/06/02 від 06.08.2018 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; припис Департаменту державної архітектурно будівельної інспекції у Київській області с-2707/6 «Про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил» від 27 липня 2018 року.

23 серпня 2018 року ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито провадження по даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

07 березня 2025 року ухвалою суду прийнято до свого провадження адміністративну справу № 826/13496/18 та призначено підготовче засідання на 03 квітня 2025 року об 13:30 годині.

03 квітня 2025 року ухвалою суду замінено відповідача Департамент державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області на правонаступника - Державну інспекцію архітектури та містобудування ().

28 травня 2025 року ухвалою суду закрито пiдготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

1. Позиції сторін.

Свої позовні вимоги позивач мотивує тим, що відповідно до повідомлення про проведення планового заходу від 25 червня 2018 року, перевірка мала відбутися у період з 16 липня 2018 року по 27 червня 2018 року. З повідомлення неможливо встановити період проведення Перевірки. Позивач завершив роботи на об`єкті у квітні 2017 року, та здав всі роботи Замовнику. На даний час, на об`єкті відсутні представники Позивача. Таким чином, Відповідач направив повідомлення, з якого не можливо встановити період проведення перевірки, а тому повідомлення не є належним повідомленням суб`єкта містобудування про проведення заходу містобудівного контролю. Зазначена обставина, унеможливила участь керівника Позивача або його представника у проведенні перевірки. Позивач був позбавлений можливості взяти участь у проведенні перевірки, та надати пояснення щодо нібито виявлених порушень, оскільки не був повідомлений належним чином про проведення перевірки. Таким чином, перевірка проведена без надання можливості Позивачу надати пояснення, клопотання, додаткові документи, тобто з порушенням прав, передбачених статтею 13 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю здійснення архітектурно-будівельного контролю, згідно якої встановлено право суб`єкта містобудування бути присутнім під час проведення перевірки, отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, робити зауваження, заперечення та надавати пояснення. Крім того, Позивач здійснив захід державного нагляду (контролю) не за місцем провадження господарської діяльності Позивачем. У приписі Відповідач надав строк для усунення порушень до 27 вересня 2018 року. Однак, вже 06 серпня 2018 року Відповідач прийняв постанови про накладення штрафу на Позивача за порушення, зазначені у приписі. Крім того, Позивач не порушував законодавства у сфері містобудівної діяльності.

27 вересня 2018 року Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, в якому просять відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування зазначають, що відповідно до Порядку № 553, в порядку здійснення організаційних заходів для проведення планової перевірки на об`єкті будівництва «Будівництво складських та адміністративних будівель » за адресою: Київська область, Макарівський район, с. Небелиця, вул. не вказана, 00 щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва відповідачем було направлено на адресу суб`єктів містобудування повідомлення про проведення, заходу державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема і на адресу позивача по справі - ТОВ «Досвід 2002» (квитанція відділення поштового зв`язку №916). Відповідно до реєстру поштових відправлень, що міститься на офіційному сайті ДП «Укрпошта» поштове відправлення із зазначеним штриховим ідентифікатором було отримано 02.07.2018 року уповноваженим представником за довіреністю. Таким чином, позивач був повідомлений про проведення державного архітектурно-будівельного контролю завчасно. Разом з тим, відповідачем, на підставі наказу від 29.11.2017 року №1788 зі змінами від 29.12.2017 року №1943 було видано направлення від 27.06.2018 року №б/н для проведення планової перевірки щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Будівництво складських та адміністративних будівель в адміністративних межах Небелицької сільської ради Макарівського району Київської області». Строк проведення перевірки згідно зазначеного направлення з 16.07.2018 року по 27.07.2018 року (10 робочих днів). Департаментом, за результатами проведеної перевірки, було оформлено акт Т-2707/4, протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 27.07.2018 року № 1-Л-З-2707/3, №1-Л-З-2707/4, №1-Л-З-2707/5, окрім того позивачу винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №С-2707/6 від 27 липня 2018 року із вимогою усунути допущені порушення в термін до 27 вересня 2018 року. Враховуючи зазначене, зазначені документи (акт, протокол та приписи) було направлено цінним листом з повідомлення про вручення на адресу Позивача засобами поштового зв`язку ДП Укрпошта цінним листом з описом вкладення (ідентифікатор 505). Отже, позивач, належним чином був повідомлений про наявність акту, протоколів та приписів та ознайомлений про час та дату розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. 06 серпня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду Шомою Артемом Геннадійовичем розглянуто матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесено постанов по справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності: № 3-0608/3-10/10-44/0608/08/02, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке визначена п.8 ч.3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»; №3-0608/4-10/10-45/0608/06/02, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке визначена п.6 ч.3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»; №3-0608/5-10/10-46/0608/06/02, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке визначена абз.2 п.4 ч.3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Зазначені постанови було направлено цінним листом з повідомлення про вручення на адресу Позивача засобами поштового зв`язку ДП Укрпошта цінним листом з описом вкладення (ідентифікатор 776).

18 жовтня 2018 року позивачем подано до суду відповідь на відзив, в якій зазначає, що є безпідставним притягнення позивача до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки в діях позивача відсутні порушення містобудівного законодавства, будівельних норм або стандартів. Відповідач не спростував порушення зі свого боку порядку проведення перевірки та винесення оскаржуваних рішень, що є обов`язковою підставою для скасування оскаржуваних рішень. З огляду на вищезазначене, оскаржувані припис та постанови є протиправними та підлягають скасуванню.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, однак про дату і час судового засідання повідомлені належним чином.

У відповідності до статті 205 частини 1, 3 пункту 1 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Під час розгляду справи по суті уповноважений представник позивача позов підтримав повністю, просив суд його задовольнити з мотивів, що у ньому наведені.

2. Обставини, встановлені судом.

Судом встановлено, що 29 листопада 2017 року Державною архітектурно-будівельною інспекцією України наказом № 1788 затверджено річний план здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної архітектурно-будівельної інспекції України за діяльності суб`єктів господарювання на 2018 рік, (т.1. а.с. 103-104).

ТОВ «Досвід 2002» внесено до річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної архітектурно-будівельної інспекції України за діяльністю суб`єктів господарювання на 2018 рік, затвердженого наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 29 листопада 2017 року № 1788, щодо будівництва складських та адміністративних будівель в адміністративних межах Небелицької сільської ради Макарівського району Київської області.

Дата початку проведення заходу 16 липня 2018 року. Строк проведення заходу 10 днів, (т.1. а.с. 105-106).

25 червня 2018 року ТОВ «Досвід 2002» надіслано повідомлення про проведення планового заходу, в якою Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області повідомляє, що у період з 16 липня 2018 року по 27 червня 2018 року буде здійснено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва «Будівництво складських та адміністративних будівель в адміністративних межах Небелицької сільської ради Макарівського району Київської області», (т.1, а.с. 107).

27 червня 2018 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області сформовано направлення для проведення планового (позапланового) заходу для здійснення планової перевірки на «Будівництво складських та адміністративних будівель Київська область, Макарівський район, с. Небелиця» щодо дотримання суб`єктом містобудування ТОВ «Досвід 2002» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Строк дії направлення з 16 липня до 27 липня 2018 року, (т.1, а.с. 108).

За наслідками проведеної планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області складено акт № Т-2707/4, (т.1, а.с. 110-116).

Під час перевірки виявлено порушення статті 29, 31, 34, 37, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва».

На підставі висновків Акта №Т-2707/4 перевірки складено протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 27 липня 2018 року №1-Л-З-2707/5, №1-Л-З-2707/4, №1-Л-З-2707/5, №1-Л-З-2707/3, якими призначено розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності на 11:30 год 06 серпня 2018 року у приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, (т.1, а.с. 117-112).

27 липня 2018 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № С-2707/6, в якому вимагають усунуту допущені порушення в термін до 27 вересня 2018 року, (т.1, а.с 123-124).

06 серпня 2018 року Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, розглянувши матеріали справи про порушення у сфері містобудівної діяльності: акт перевірки від 27 липня 2018 року № Т-2707/4, припису від 27 липня 2018 року №С-2707/6 та протокол про порушення у сфері містобудівної діяльності від 27 липня 2018 року № 1-Л-З-2707/5, виніс постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності:

- № 3-0608/4-10/10-45/0608/06/02, якою ТОВ «Досвід 2002» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 6 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 33 138,00 грн., (т.1, а.с. 125-126);

- № 3-0608/3-10/10-44/0608/08/02, якою ТОВ «Досвід 2002» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 82 845,00 грн., (т.1, а.с. 127-128);

- № 3-0608/5-10/10-46/0608/06/02, якою ТОВ «Досвід 2002» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 пункту 4 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 681 170,00 грн., (т.1, а.с. 129-130).

3. Мотиви суду та норми права, застосовані судом.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Повноваження Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області у спірних правовідносинах регулюються, зокрема, Законом України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI, у редакції чинній на момент спірних правовідносин) та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі Порядок №553, у редакції чинній на момент спірних правовідносин).

Згідно з частинами 1, 2, 3 статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Пунктом 5 даного Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 6 Порядку №553 визначено, що плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Періодичність проведення планових перевірок суб`єктів містобудування на об`єктах будівництва визначається відповідно до критерію, за яким оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності у сфері містобудування та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Планові перевірки об`єктів будівництва, замовниками яких є фізичні особи (громадяни), проводяться не частіше ніж один раз на півроку.

Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Пунктом 12 Порядку №553 визначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Так, як встановлено судом, відповідачем у справі до відзиву на позовну заяву долучено копію повідомлення про проведення планового заходу із копією поштової квитанції ПАТ «УКРПОШТА» про направлення позивачу у справі рекомендованого листа №886 та №916, як доказ направлення відповідного повідомлення, (т.1, а.с. 109).

Відтак, суд вважає доведеною ту обставину, що відповідачем у справі виконано положення пункту 12 Порядку №553. Надавати докази отримання відповідного повідомлення, так як і реєстрації його в реєстрі поштових відправлень суб`єкт владних повноважень не зобов`язаний.

Разом з тим, згідно положень пункту 9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. При цьому, пункт 12 передбачає, що у разі відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Як встановлено судом, відповідний акт серед матеріалів складених в ході здійснення заходу відсутній, що мало б свідчити про присутність керівника суб`єкта містобудування.

Однак, у акті перевірки, посадової особи позивача у справі, серед осіб, які брали участь у проведенні заходу не зазначено, а сам позивач наполягає на тому, що посадові особи товариства не приймали у ньому участь.

Відтак, суд вважає недоведеною з боку відповідача обставину прийняття керівником позивача участі у проведенні заходу контролю.

Згідно з пунктом 13 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Водночас, судом також встановлено, що відповідачем до відзиву на позовну заяву долучено докази направлення позивачу у справі акту перевірки, протоколів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 27 липня 2018 року №1-Л-З-2707/5, №1-Л-З-2707/4, №1-Л-З-2707/5, №1-Л-З-2707/3 та припису від 27 липня 2018 року №С-2707/6 за адресою: 03179, м. Київ, вул. М.Ушакова,1Б. Відправлення отримано 07 серпня 2018 року, (т.1, а.с. 133-134).

Відповідно, з огляду на наведене, суб`єктом владних повноважень дотримано вимоги Порядку №553 в частині вручення суб`єкту містобудування матеріалів складених за результатами перевірки.

Водночас, відповідно до частини 1 статті 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються:

1) виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад;

2) структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

3) центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

В силу частини другої цієї статті, накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», мають право від імені:

1) органів державного архітектурно-будівельного контролю:

керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад;

керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду.

Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244.

Відповідно до пункту 16 даного Порядку №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи (пункт 17 Порядку №244).

Враховуючи, що, як встановлено судом, про дату розгляду справи суб`єкт містобудування повідомлений шляхом направлення поштовою кореспонденцією протоколів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 27 липня 2018 року №1-Л-З-2707/5, №1-Л-З-2707/4, №1-Л-З-2707/5, №1-Л-З-2707/3, у яких зазначено дату розгляду справи на 11:30 год 06 серпня 2018 року, суд вважає, що відповідач допустив порушення прав позивача на участь у розгляді справи, оскільки протоколи отримано позивачем 07 серпня 2018 року, що не заперечується відповідачем, (т.1. а.с. 133 -134).

При цьому, суд звертає увагу на те, що справа розглядається протягом 15 днів з дня одержання суб`єктом містобудування протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Відтак, відповідач мав достатньо часу для забезпечення повідомлення позивача про дату розгляду справи за три доби, як це передбачено пунктом 17 Порядку №244.

Відповідач мав пересвідчитись перед розглядом справи про порушення чи повідомлена (обізнана) особа щодо якої здійснюється розгляд, про дату та час розгляду такої справи, адже, у протилежному випадку нівелюється сама суть визначення обов`язку повідомляти особу про дату та час розгляду справи.

Позбавлення можливості взяти участь у розгляді справи, яка стосується безпосередньо позивача, є істотним порушенням процедури розгляду такої справи.

Суд наголошує, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності можливий за відсутності уповноваженої особи лише у разі наявності доказів належного сповіщення про розгляд справи.

Таким чином, факт неповідомлення особи, яка притягується до відповідальності про час та місце розгляду справи про порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності є підставою для визнання постанови у такій справі неправомірною, та такою, що винесена з порушенням встановленої процедури.

Встановлена правова процедура як складова принципу законності та принципу верховенства права, є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи. Складовою принципу юридичної визначеності є принцип легітимних очікувань, як одного із елементів принципу верховенства права.

Враховуючи вищевикладене, оскільки відповідач під час розгляду справи про порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності та прийняття оскаржуваних постанов не дотримався вимог передбачених пунктом 17 Порядку №244, вимоги про скасування постанов від 06 серпня 2018 року № 3-0608/4-10/10-45/0608/06/02, № 3-0608/3-10/10-44/0608/08/02, № 3-0608/5-10/10-46/0608/06/02 є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Щодо позовної вимоги в частині скасування припису від 27 липня 2018 року №С-2707/6, судом встановлено наступне.

Відповідно до пункту 3 частини 3 Закону № 3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до пункту 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно до пункту 19 Порядку № 553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

27 липня 2018 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № С-2707/6, в якому вимагають усунуту допущені порушення в термін до 27 вересня 2018 року, (т.1, а.с 123-124).

З припису не є зрозумілим спосіб усунення порушень та яким шляхом їх необхідно усунути позивачу, не зазначено конкретні заходи та дії, які необхідно вчинити позивачу для їх усунення на думку контролюючого органу.

Суду наголошує, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити для усунення порушень.

Водночас, загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Спонукання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства, а тому свідчить про протиправність такого припису.

Вказаний висновок узгоджується із висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 20 квітня 2022 року у справі №1340/3623/18, від 18 травня 2023 року у справі за № 160/23907/21 у яких зазначено:

«Припис органу державного нагляду (контролю) є розпорядчим документом, в якому, з урахуванням характеру спірних правовідносин, мають бути наведені конкретні порушення суб`єктом господарювання норм законодавства, які вже мали місце на момент проведення перевірки, та встановлені строки усунення цих порушень, оскільки метою видання приписів є саме усунення таких виявлених порушень.

До припису можуть включатися виключно вимоги, направлені на усунення конкретних порушень, виявлених у ході перевірки. Жодні інші вимоги до припису включатися не можуть. Порушення, які виявлені перевіркою, повинні бути доведені, підтверджуватись документально і належним чином зафіксовані у акті перевірки, фактично існувати станом на момент складання акту, як джерела доказової інформації, а матеріали перевірки повинні підтверджувати, що порушення вимог законодавства вчинені саме тим суб`єктом господарювання, який перевірявся.

Заходи в приписі керівнику суб`єкта господарювання повинні бути спрямовані на забезпечення ним належних умов своєї діяльності відповідно до вимог нормативно-правових актів і документів, сформульовані конкретно з посиланням на відповідну норму права, порушення якої допущено за висновками контролюючого органу, і в стислій формі.

Спосіб усунення порушень, визначений у приписі, повинен узгоджуватись з нормами законодавства, а терміни його виконання мають визначатись у кожному конкретному випадку виходячи з реальних можливостей суб`єкта господарювання, умов його діяльності, кількості, виду і характеру виявлених за наслідками перевірки порушень, надавати достатній строк, упродовж якого можливе його реальне виконання.».

За певним чином подібними правовідносинами у справах, у яких також надавалася судами оцінка обов`язковому до виконання документу (висновку про результати моніторингу процедури закупівлі), виданому контролюючим органом, Верховним Судом, зокрема у постанові від 12 серпня 2020 року у справі № 160/11304/19, вказано що, зазначивши у висновку про необхідність «усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель», відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що спірний припис не містить у собі категоричної вимоги, що полягає у вчиненні підконтрольним суб`єктом конкретних дій для усунення конкретних порушень законодавства, тому цей припис є протиправним і підлягає скасуванню.

Разом з тим, Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відтак, на переконання суду, решта доводів позивача на обґрунтування своїх вимог у даній справі, не вимагають детального спростування в рамках даної адміністративної справи.

Згідно із частинами 1-3 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2статті 77 КАС Українипередбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу своїх дій на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України та зважаючи на доводи адміністративного позову, суд дійшов висновку про повну обґрунтованість позовних вимог та, відповідно, наявність правових підстав для задоволення позову з мотивів, що вищезазначені.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем при поданні адміністративного позову сплачено судовий збір у розмірі 13 719,30 грн, що підтверджується платіжним дорученням від 20 серпня 2018 року № 6671, (т.1, а.с. 18).

Таким чином, вказана сума судового збору підлягає стягненню на користь позивача.

Керуючись статтями 9, 14, 90, 139, 242-246, 255 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОСВІД 2002» до Державної інспекції архітектури та містобудування про визнання протиправними та скасування рішень - задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06 серпня 2018 року № 3-0608/4-10/10-45/0608/06/02.

3. Визнати протиправним та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06 серпня 2018 року № 3-0608/3-10/10-44/0608/06/02.

4. Визнати протиправним та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06 серпня 2018 року № 3-0608/5-10/10-46/0608/06/02.

5. Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 27 липня 2018 року № С-2707/6.

6. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОСВІД 2002» (03179, м. Київ, вул. М.Ушакова,1Б, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної інспекції архітектури та містобудування (01133, м. Київ, бул. Л.Українки, 26, ) судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 13 719,30 грн (тринадцять тисяч сімсот дев`ятнадцять гривень 30 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи здійснювався порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяТ.В.Скраль