Справа № 580/6270/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2025-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

11 вересня 2025 року Справа № 580/6270/23
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (18036, м. Черкаси, вул. Смілянська, буд. 57, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

18.07.2023 вх.№29717/23 у позовній заяві Позивач просив: визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не нарахування та не виплати ОСОБА_1 середнього заробітку за весь час затримки розрахунку під час звільнення за період з 03.03.2021 до 20.06.2023; зобов`язати Головне управління Національної поліції в Черкаській області нарахувати та виплатити позивачу середній заробіток за весь час затримки розрахунку під час звільнення за період з 03.03.2021 дня звільнення по день фактичного розрахунку 20.06.2023.

16.02.2024 Черкаський окружний адміністративний суд (суддя Руденко А.В.) адміністративний позов задовольнив частково, вирішив: стягнути з Головного управління Національної поліції в Черкаській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку під час звільнення у сумі 8 534,34 (вісім тисяч п`ятсот тридцять чотири) грн 34 коп з відрахуванням обов`язкових податків і зборів; у задоволенні іншої частини позовних вимог відмовив.

28.08.2025 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду зауважує (ЄДРСР 129819012), що Верховний Суд уже вирішував питання застосування 117 КЗпП України до подібних триваючих правовідносин. У зв`язку з набранням чинності Законом № 2352-IX, яким стаття 117 КЗпП України викладена в новій редакції, з 19.07.2022 стаття 117 КЗпП України, у редакції Закону від 20.12.2005 № 3248-IV, втратила чинність - розповсюдження висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 26.09.2019 у справі № 761/9584/15-ц, на статтю 117 КЗпП України в новій редакцій, яка регулює правовідносини, що виникли / тривають після 19.07.2022 є неможливим. Аналогічним чином положення статті 117 КЗпП України були застосовані, зокрема у постановах Верховного Суду від 28.06.2023 у справі № 560/11489/22, від 29.01.2024 у справі №560/9586/22, від 15.02.2024 у справі № 420/11416/23, від 22.02.2024 у справі № 560/831/23, від 14.03.2024 у справі № 560/6960/23, на які позивач посилався як на підставу для відкриття касаційного провадження. Суд зазначає, що позивач звільнений зі служби 03.03.2021, повний та остаточний розрахунок із позивачем проведений 19.06.2023. Середній заробіток за період з 04.03.2021 до 18.07.2022 обчислюється із застосуванням норми статті 117 КЗпП України у редакції Закону від 20.12.2005 № 3248-IV та із урахуванням висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 26.06.2019 у справі № 761/9584/15-ц щодо можливості зменшення розміру середнього заробітку. Середній заробіток за період за період з 19.07.2022 до 19.06.2023 обчислюється із застосуванням статті 117 КЗпП України в редакції Закону № 2352-IX, що обмежує виплату середнього заробітку 6 місяцями, проте без застосування принципу співмірності цієї суми щодо коштів, які роботодавець невчасно сплатив працівникові. Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 16.02.2024 та постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2024 зазначеним висновкам не відповідають. Суди попередніх інстанцій не вжили усіх визначених законом заходів та не встановили фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.2 ст.35 КАС України у разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Згідно з пунктом 3 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається ціна позову.

Сформовані позивачем вимоги щодо бездіяльності та про нарахування і виплату середнього заробітку за час затримки розрахунку під час звільнення є вимогами майнового характеру, а ціною позову є обчислена позивачем (з підтвердженням розрахунком) сума середнього заробітку за час затримки розрахунку під час звільнення, що не вказана.

Усупереч вимог п.4, 5, 9 ч.5 ст.160 КАС України позивач не обгрунтував зміст і характер порушеного права і не сплатив судовий збір за вимогою майнового характеру.

Верховний Суд у справі № 640/11938/20 зазначає: порушення вимог Закону рішенням чи діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх судом протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого поданий позов.

ВПВС у справі № 990/150/23 у п.28 постанови зазначає: реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту; п.33 - звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права; п. 37 зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову; п.43 - формулювання прохальної частини позову із зазначенням альтернатив можливих способів захисту порушеного права є таким, що не відповідає положенням КАС України.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 910/4518/16 згадано, що за змістом норм статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку під час звільнення за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати. Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку під час звільнення щодо розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Подібний правовий висновок щодо майнового характеру сформований у постанові Великої Палати Верховного Суду у постанові від 26.07.2023 у справі №522/16890/20, від 08.02.2022 у справі №755/12623/19.

Відповідно до ч.2 ст.79 та ч.4 ст.161 КАС України обов`язок подачі доказів до суду в обгрунтування викладених у позові обставин покладений на позивача.

Згідно з п.1 ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» вимога про зобов`язання нарахувати і виплатити середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні підлягає оплаті судовим збором щодо майнової вимоги, тобто у розмірі 1% ціни позову та з урахуванням сплаченої суми судових витрат.

Добросовісною вважається поведінка, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Поведінкою, що суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них (висновки Верховного Суду у справі № 357/11125/22).

У постанові Верховного Суду у справі № 405/3360/17 (ЄДРСР 100918809) зазначено, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. У разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21.

Усупереч вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України позивач не зазначив під час оформлення адміністративного позову відомості про електронний кабінет в ЄСІТС.

Cтандарт доказування це та ступінь достовірності наданих стороною доказів, за яких суд має визнати тягар доведення знятим, а фактичну обставину доведеною ( ОСОБА_2 . Стандарт доказування: внутрішнє переконання чи баланс вірогідностей / https://yur-gazeta.com/publications/practice/sudova-praktika/standart-dokazuvannya-vnutrishne-perekonannya-chi-balans-virogidnostey.html).Верховний Суд наголошує (ЄДРСР 80510189, 96669462): дії учасників судового процесу та їхніх представників мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню адміністративного судочинства.

Верховний Суд № 826/9751/14 ЄДРСР 100973142 звертає увагу на те, що саме з метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя.

Верховний Суд 13.04.2022 у справі № 160/11095/20 зазначив, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, що застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, що не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 9, 35, 160, 161, 169, 171, 241-243, 248, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Прийняти до свого провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, однак залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання, зокрема: обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем; визначення ціни позову; розрахунку сплати судового збору за вимогу майнового характеру; доказу доплати судового збору з урахуванням ціни позову; повідомлення відомостей про електронний кабінет в ЄСІТС.

Платiжнi реквiзити для доплати судового збору в гривнях зазначені на офіційному сайті (https://adm.ck.court.gov.ua/sud2370/gromadyanam/tax/).

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію у справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/.

Роз`яснити відповідачу, що відповідно до частин 3, 4 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України до відзиву мають бути додані документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи з наданням розрахунку щодо позовних вимог з урахуванням висновків Верховного Суду у цій справі за результатом касаційного перегляду.

Роз`яснити особам, які беруть участь у справі, що вони мають права та обов`язки, визначені статтями 44, 45, 47, 131 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не належить оскарженню.

У разі не виконання вимог позивачем ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали направити сторонам справи.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА