Справа № 380/25278/24
Суддя: Грень Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2025-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2025 рокусправа № 380/25278/24

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Грень Н.М. розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод ЕлектронМаш" до Головного управління ДПС у Львівській області про скасування податкового повідомлення-рішення,

у с т а н о в и в :

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод ЕлектронМаш" до Головного управління ДПС у Львівській області з вимогами:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області № 36497/13-01-07-04 від 23.08.2024 р.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що порушення термінів реєстрації податкових накладних відбулося не з його вини. Причиною стала відсутність коштів на електронному рахунку СЕА ПДВ, що було спричинено значною затримкою розрахунків з боку контрагента ЛКП «Львівелектротранс» за поставлені трамвайні вагони. Затримка оплати, у свою чергу, була зумовлена обставинами непереборної сили (форс-мажором), а саме військовою агресією російської федерації та введенням воєнного стану, що вплинуло на графік фінансування проєкту Європейським інвестиційним банком. Позивач стверджує, що діяв за відсутності вини, а наявність форс-мажорних обставин є підставою для звільнення від фінансової відповідальності відповідно до пп. 112.8.9 ст. 112 Податкового кодексу України. Також вказує, що контролюючий орган не врахував спеціальні норми п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України, які звільняють від відповідальності платників податків за неможливості своєчасного виконання податкових обов`язків у період дії воєнного стану. Просить задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою від 20.12.2024 відкрито спрощене позовне провадження у справі.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву (від 07.01.2025 за вх.№1246) в якому проти позову заперечив. В обґрунтування вказує, що факт порушення граничних строків реєстрації податкових накладних, складених у 2023 році, підтверджено матеріалами перевірки. Відповідач вважає, що позивач не надав належних доказів існування форс-мажорних обставин, які б безпосередньо унеможливлювали виконання обов`язку з реєстрації податкових накладних. Лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 року має загальний характер і не є сертифікатом, що засвідчує форс-мажор для конкретного зобов`язання Позивача. Крім того, позивач не звертався до контролюючого органу із заявою про неможливість виконання податкових обов`язків у встановленому порядку. Відтак, податкове повідомлення-рішення є правомірним та обґрунтованим. Просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Суд дослідив матеріали справи, всебічно і повно з`ясував усі фактичні обставини, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті та встановив таке.

В період з 07.06.2024 по 18.07.2024 року Головним управлінням ДПС у Львівській області було проведено планову виїзну документальну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Завод ЕлектронМаш»» (38172658) (далі - ТОВ «Завод Електронмаш») з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.04.2017 по 31.03.2024, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 03.04.2012 по 31.03.2024.

За підсумками вказаної перевірки складено акт від 25.07.2024 р. № 31357/13-01-07 04/38172658 про результати планової виїзної документальної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Завод ЕлектронМаш» (38172658) податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.04.2017 по 31.03.2024, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 03.04.2012 по 31.03.2024 року.

Відповідно до висновків, викладених в розділі IV акту перевірки, податковим органом встановлено , зокрема, порушення ТОВ «Завод ЕлектронМаш» п.1201 ст.1201; п. 90 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу підприємством порушено термін реєстрації податкових накладних та розрахунків коригувань (загальна сума штрафних санкцій 781 937,71 грн.).

Не погоджуючись з висновками акта перевірки, ТОВ «Завод ЕлектронМаш» 09.08.2024 р. було подано до ГУ ДПС у Львівській області заперечення на вказаний акт перевірки.

Відповідно до листа ГУ ДПС України у Львівській області № 24852/6/13-01-07-04-17 від 21.08.2024 р. постійно діючою комісією з розгляду спірних питань ГУДПС у Львівській області вирішено висновки акту перевірки від 25.07.2024 р. № 31357/13-01 07-04/38172658 вважати правомірними та такими, що відповідають нормам чинного законодавства, а заперечення ТзОВ «Завод ЕлектронМаш» від 09.08.2024 р. № 029/722 (вх. ГУ ДПС України у Львівській області від 09.08.2024 № 51226/6) залишити без задоволення.

28.08.2024 р. ТОВ «Завод ЕлектронМаш» отримано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області № 36497/13-01-07-04 від 23.08.2024 р., яким встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, визначених пунктом 201.10 ст. 201 та згідно зі ст. 1201 Податкового кодексу України застосовано до підприємства штраф у розмірі 781 937,71грн.

Не погодившись зі вказаним рішенням та вважаючи його протиправним позивач вирішив звернувся з цим позовом до суду.

Вирішуючи спір суд керувався таким.

Згідно із ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України), у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Статтею 67 Конституції України передбачено обов`язок кожного сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відповідно до п. 61.1 ст. 61 ПК України, податковий контроль система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способи здійснення податкового контролю перелічені у ст. 62 ПК України, згідно якої до них, серед іншого відноситься здійснення податкового контролю шляхом проведення перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Відповідно до п. 75.1 ст. 75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Так, згідно пп. 75.1.2 п. 75.1 ст. 75 ПК України, документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Як встановлено судом, податковим органом проведено планову виїзну документальну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю „Завод ЕлектронМаш" (38172658) (далі - ТОВ «Завод Електронмаш») з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період З 01.04.2017 по 31.03.2024, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 03.04.2012 по 31.03.2024.

Перевіркою встановлено порушення ТОВ «Завод ЕлектронМаш» п.1201 ст.1201; п. 90 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу підприємством порушено термін реєстрації податкових накладних та розрахунків коригувань.

Перевіркою встановлено, що ТзОВ «Завод ЕлектронМаш» порушено термін реєстрації податкових накладних, наведених в таблиці.

Відповідно до п. 109.1. ст. 109 Податкового кодексу України (далі ПКУ) передбачено, що податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.

Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Загальні умови притягнення до фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, визначені у ст. 112 ПКУ.

Пункт 112.1 ст. 112 ПКУ встановлює, що особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п. 112.2. ст. 112 особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.

Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

Відповідно до п. 112.8.9 ст. 112 Податкового кодексу України обставиною, що звільняє від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору).

Судом встановлено, що ТОВ «Завод ЕлектронМаш» укладено з ЛКП «Львівелектротранс» контракт на виробництво та постачання 10 нових трамвайних вагонів для м. Львова, який фінансується за рахунок кредитних коштів Європейського інвестиційного банку.

Несвоєчасний розрахунок ЛКП «Львівелектротранс» за поставлені трамвайні вагони призвів до того, що у ТОВ «Завод ЕлектронМаш» не було можливості своєчасно зареєструвати податкові накладні/ розрахунки коригування ПН, зазначені в акті перевірки, через відсутність реєстраційного ліміту та від`ємне значення залишку на електронному рахунку СЕА ПДВ.

Для можливості своєчасної реєстрації податкових накладних підприємство мало перерахувати значну суму коштів на електронний рахунок СЕА ПДВ, проте такі кошти у підприємства були відсутні.

Відповідні дані про наявність чи відсутність коштів на електронному рахунку СЕА ПДВ були відомі податковому органу під час проведення планової перевірки, однак не були враховані податковим органом в акті перевірки.

Отже, вина підприємства в несвоєчасній реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування ПН, вказаних в акті перевірки, відсутня, що виключає можливість притягнення підприємства до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення.

Крім цього, суд зазначає, що затримка оплати ЛКП «Львівелектротранс» підприємству за трамвайні вагони сталася внаслідок запровадження в Україні воєнного стану, у зв`язку з чим отримання чергових траншів кредитних коштів від Європейського інвестиційного банку для комунальних підприємств, які закуповували нових рухомий склад в рамках проекту «Міський громадський транспорт України» згідно з Фінансовою угодою між Україною та Європейським інвестиційним банком» від 11.11.2016 р. FI № 85.103 Serapis № 2015-0503, ратифікованою Законом України» від 12.04.2017 р. № 2009-VIII, у т.ч. для ЛКП «Львівелектротранс», у 2022-2023 роках відбувалось із значною затримкою.

Відповідно до листа Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 № 2024/02.0 7.1 Торгово-промислова палата України засвідчила настання форс-мажорних обставини (обставини непереборної сили): військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану.

Враховуючи це, ТПП України підтверджує, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/ обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Отже, існує прямий причинно-наслідковий зв`язок між введенням воєнного стану, затримкою міжнародного фінансування, несвоєчасним розрахунком контрагента та, як наслідок, відсутністю у Позивача обігових коштів для поповнення рахунку в СЕА ПДВ, що об`єктивно унеможливило своєчасну реєстрацію податкових накладних.

Податковим органом не враховано норми підпунктів 69.1, 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України щодо звільнення від відповідальності платників податків в умовах воєнного стану в Україні.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» з 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, який триває до сьогоднішнього дня.

В подальшому Верховна Рада прийняла Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану» від 3 березня 2022 року №2118-IX, який набрав чинності 7 березня 2022 року (далі Закон № 2118-IX).

Законом №2118-IX підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктом 69, яким установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Зокрема, підпунктами 69.1, 69.9 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України визначено, що у випадку відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, зокрема щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Законом № 2142-IX від 24 березня 2022 року внесено зміни у підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України, а саме слова «трьох місяців» замінено словами «шести місяців».

В подальшому Верховна Рада України прийняла Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» від 12 травня 2022 року № 2260-IX(далі - Закон № 2260-IX).

У зв`язку із набранням чинності 27 травня 2022 року Закону № 2260-IX підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХПК України викладено у такій редакції:

«У разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46цьогоКодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні. …

Платники податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, у яких відновилася можливість виконувати свої податкові обов`язки, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня відновлення можливості платника податків, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, передбачених цим Кодексом, за умови виконання ними таких податкових обов`язків, щодо реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, сплати податків і зборів, протягом 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей платників податків. …

Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику».

Також Законом № 2260-IX підпункт 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнив положеннями, відповідно до яких у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності.

Судом встановлено, що реєстрація ТОВ «Завод ЕлектронМаш» в Єдиному реєстрі податкових накладних податкових накладних/розрахунків коригування ПН, зазначених в акті перевірки, була здійснена відразу після відновлення такої можливості (появи відповідного ліміту для реєстрації ПН/надходження коштів від контрагентів та сплати коштів на електронний рахунок СЕА ПДВ), тобто в межах строку, передбаченого підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України.

Більше того, підпункт 112.8.9 п. 112.8 ст. 112 ПКУ визначає вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору) як обставину, що звільняє від фінансової відповідальності.

Торгово-промислова палата України листом від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 засвідчила, що військова агресія російської федерації проти України та введення воєнного стану є форс-мажорними обставинами. Хоча цей лист має загальний характер, він, у сукупності з іншими наданими Позивачем доказами, підтверджує об`єктивний та невідворотний характер обставин, що вплинули на його господарську діяльність.

Окрім загальних норм щодо вини та форс-мажору, законодавець запровадив спеціальні норми на період дії воєнного стану.

Так, згідно з пп. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПКУ, у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, зокрема щодо реєстрації податкових накладних, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні (у редакції, чинній на момент виникнення порушень).

Позивач стверджує, і це не спростовано відповідачем, що реєстрація спірних податкових накладних була здійснена одразу після відновлення такої можливості, тобто після надходження коштів від контрагента. Така поведінка Позивача свідчить про його добросовісність та намір виконати свій податковий обов`язок за першої ж нагоди.

Доводи відповідача про те, що позивач не звертався до податкового органу для підтвердження неможливості виконання обов`язків, суд відхиляє, оскільки норми пп. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПКУ прямо звільняють від відповідальності за наявності факту неможливості, а не за умови дотримання певної процедури її підтвердження.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Крім того, у справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відтак суд висновує, про протиправність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, а відтак позовні вимоги підлягають задоволенню, шляхом визнання протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області № 36497/13-01-07-04 від 23.08.2024 р.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову судові витрати покладаються на відповідача.

Відтак за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір в сумі 9383,26 грн.

Керуючись ст.ст. 72-77, 90, 139, 243-246, 255, 293, 295, КАС України, суд

у х в а л и в:

1.Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Завод ЕлектронМаш»(79069, м. Львів, вул. Шевченка,315, ) до Головного управління ДПС у Львівській області (72026, м. Львів, вул. Стрийська, 35, ) про визнання протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області № 36497/13-01-07-04 від 23.08.2024 р.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Львівській області () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Завод ЕлектронМаш» () судовий збір у сумі 9383 (дев`ять тисяч триста вісімдесят три) грн. 26 коп.

Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяГрень Наталія Михайлівна