Справа № 640/16852/21
Суддя: К.О. Пляшкова
Дата ухвалення: 2025-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

15 вересня 2025 рокум. ДніпроСправа № 640/16852/21

Луганський окружний адміністративний суд у складі судді Пляшкової К.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Манго-Груп» про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва 16 червня 2021 року надійшов адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (далі позивач, ГУ ДСНС України у Київській області) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Манго-Груп» (далі - відповідач, ТОВ «Манго-Груп») з такою вимогою:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) Товариства з обмеженою відповідальністю «Манго-Груп» (), за адресою: Київська область, місто Біла Церква, вулиця Київська, 43 А, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 08 квітня 2021 року № 262.

В обґрунтування вимог зазначено, що відповідно до Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 № 3 (у редакції наказу ДСНС України від 12.11.2018 № 661), на підставі доручення Прем`єр-міністра України від 11.03.2021 № 10033/1/1-21, окремого доручення ДСНС України від 12.03.2021 № 02-3693/262-1 «Про позапланові перевірки» та Графіків проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за додержанням (виконанням) вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки суб`єктів господарювання, у власності (володінні) користуванні яких перебувають місця виробництва, зберігання, оптової та роздрібної торгівлі пальним, затверджених наказом Головного управління від 15.03.2021 № 307, на підставі посвідчення на проведення перевірки від 30.03.2021 № 2434 здійснено проведення позапланової перевірки щодо додержання та виконання вимог у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки ТОВ «Манго-Груп», за адресою: місто Київ, Хрестовий провулок, 2, офіс 405 (Київська область, місто Біла Церква, вулиця Київська, 43 А) з метою перевірки виконання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

За результатами позапланової перевірки складений акт від 08 квітня 2021 року № 262 щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, в якому зафіксовано виявлені перевіркою 42 порушення.

Всі перелічені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначені в акті перевірки, створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі, тому наявні підстави для застосування заходів реагування.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 червня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі; визначено, що справа буде розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі.

Від відповідача 12 жовтня 2021 року до суду надійшли пояснення, в яких відповідач зазначив, що з 03 вересня 2021 року ТОВ «Манго-Груп» за договором суборенди повернув зазначену будівлю АЗС, обладнання, інше майно до його орендодавця (власника/розпорядника) та починаючи з 04 вересня 2021 року відповідач зазначеною АЗС вже не користується. Зазначене підтверджується договором, актом приймання-передачі, актом повернення майна. Станом на день розгляду даної адміністративної справи по суті, відповідач не є суб`єктом господарювання, який користується у своїй діяльності АЗС за адресою: Київська область, місто Біла Церква, вулиця Київська, 43 А, а тому не може вчиняти будь-які дії з майном, яким не користується, у тому числі, вчиняти дії щодо зупинення експлуатації вказаного об`єкта. Більш того, відповідач на теперішній час не несе жодної відповідальності за порушення, наявні на вказаному об`єкті. У зв`язку з цим відповідач вважає, що відсутні підстави для задоволення позову.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 04 лютого 2025 року прийнято адміністративну справу до провадження та вирішено розгляд справи продовжити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні); запропоновано відповідачу подати відзив та витребувано від відповідача докази, яких, на думку суду, не вистачає для розгляду справи.

Від ГУ ДСНС України у Київській області до суду 10 лютого 2025 року надійшли додаткові пояснення, в яких вказано, що відповідач після 08 квітня 2021 року не звертався до позивача із заявою про проведення позапланової перевірки відсутності порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, зафіксованих в Акті, складеному за результатами проведення заходу державного нагляду (контролю), що є підставою для припинення заходів реагування.

Інших заяв по суті справи від сторін не надходило.

Дослідивши матеріали справи в змішаній формі, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-77, 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд встановив таке.

ТОВ «Манго-Груп» (, місцезнаходження: 01010, місто Київ, Хрестовий Провулок, будинок 2, офіс 405), у встановленому законом порядку зареєстрований юридичною особою.

У тимчасовому платному користуванні ТОВ «Манго-Груп» на підставі договору від 01 серпня 2019 року № 7-суб суборенди нежитлового приміщення, укладеного з фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 , перебували стаціонарні автозаправні станції (АЗС) з офісом та магазином супутніх товарів, розташовані, зокрема за адресою: Київська область, місто Біла Церква, вулиця Київська, будинок 43 А.

За умовами цього договору:

суборендар (ТОВ «Манго-Груп») вступає у тимчасове платне користування майном з дати підписання обома сторонами акта прийому-передачі майна (пункт 2.1);

підтвердженням факту передачі майна в суборенду є акт прийому-передачі майна, підписаний уповноваженими представниками сторін (пункт 2.4);

майно повертається орендарю за відповідним актом прийому-передачі не пізніше дня закінчення терміну дії цього Договору, а у разі дострокового припинення цього Договору, не пізніше дня такого дострокового припинення (пункт 2.5);

строк суборенди становить з 01 серпня 2019 року по 29 липня 2022 року (пункт 3.1);

строк суборенди може бути скорочене за згодою сторін додатковою угодою, що оформляється до цього договору (пункт 3.2);

дія цього договору припиняється у випадках: закінчення строку, на який його було укладено; загибелі орендованого майна; за згодою сторін або за рішенням суду; сторони визнали істотною умовою цього договору положення про те, що суборендар має право в будь-який час достроково розірвати цей договір в односторонньому порядку шляхом направлення орендарю повідомлення про відмову від Договору в односторонньому порядку не менше ніж за 10 календарних днів до бажаної дати припинення Договору. При цьому сторони дійшли згоди, що припинення Договору згідно цього пункту Договору є припиненням договору за згодою сторін, і дають свою попередню згоду на дострокове припинення цього договору згідно цього пункту договору. Цей Договір вважається розірваним (припиненим) з дня, вказаного у письмовому повідомленні суборендаря про відмову від Договору на відповідну дату; інших випадках, передбачених чинним законодавством (підпункти 11.3.1-11.3.5).

Згідно з актом приймання-передачі від 19 серпня 2019 року до Договору суборенди від 01 серпня 2019 року № 7-суб орендар зобов`язався передати, а суборендар зобов`язався прийняти майно, що входить до складу цілісного майнового комплексу, розташованого за адресою: Київська область, місто Біла Церква, вулиця Київська, 43 А.

Наказом ГУ ДСНС України у Київській області від 30 березня 2021 року № 401 визначено провести позапланові заходи державного нагляду (контролю) стосовно об`єктів, які визначені у додатку до цього наказу, щодо дотримання вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, до переліку, серед інших, включено ТОВ «Манго-Груп», адреса розташування об`єкта перевірки: Київська область, місто Біла Церква, вулиця Київська, 43 А.

На проведення позапланової перевірки ТОВ «Манго-Груп» (Київська область, місто Біла Церква, вулиця Київська, 43 А) у період з 07 квітня 2021 року по 08 квітня 2021 року заступнику начальника Білоцерківського РВ ГУ ДСНС України у Київській області полковнику служби цивільного захисту Чехову Василю Михайловичу, начальнику сектору забезпечення заходів з попередження НС у Білоцерківському районі ЦЗД ГУ ДСНС України у Київській області старшому лейтенанту служби цивільного захисту Кононенко Леоніду Костянтиновичу видано посвідчення від 30 березня 2021 року № 2434.

Копію посвідчення 07 квітня 2021 року вручено комерційному директору ТОВ «Манго-Груп».

Згідно з актом від 08 квітня 2021 року № 262, складеним за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки ТОВ «Манго-Груп»,розташованого за адресою: місто Київ, Хрестовий провулок, 2, офіс 405 (Київська область, місто Біла Церква, вулиця Київська, 43 А), виявлено 42 порушення вимог законодавства, а саме:

1. На об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) не встановлено протипожежний режим, чим порушено пункт 3 розділу II Правил пожежної безпеки в Україні (далі ППБУ);

2. Не вивішені на видних місцях біля місць розташування телефонних апаратів таблички із зазначенням номеру виклику пожежної охорони, чим порушено пункт 7 розділу II ППБУ;

3. Приміщення об`єкту не в повній мірі забезпечені знаками безпеки, кількість, місце встановлення яких повинно відповідати вимогам ДСТУ ІБО 6309:2007 та ГОСТ 12.4.026-76, чим порушено пункт 8 розділу II ППБУ;

4. Не виконано профілактичний огляд та планово - попереджувальний ремонт електричної мережі та електричного обладнання, чим порушено пункт 1.1 глави 1 розділу IV ППБУ;

5. Захист будівель, споруд від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно не виконано відповідно до вимог, чим порушено пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ;

6. Не проведено замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого, чим порушено пункт 1.20 глави 1 розділу IV ППБУ;

7. Не виконано ремонт автоматичної пожежної сигналізації в закладі, чим порушено пункт 1.1. глави 1 розділу V ППБУ;

8. Не заключено договір на технічне обслуговування АПС закладу, чим порушено пункт 1.4 глави 1 розділу V ППБУ;

9. Не виведено сигнал від приймальної станції автоматичної сигналізації на пульт централізованого спостереження, чим порушено пункт 1.1 глави 1 розділу V ППБУ;

10. Не виконано ремонт системи оповіщення у приміщеннях будівлі, чим порушено пункт 1.1 глави 1 розділу V ППБУ;

11. Підприємство не забезпечено запасом пожежних сповіщувачів установки протипожежного захисту (сигналізації) такого ж виду та типу в кількості не менше 10 % від змонтованих для цілей якісної експлуатації та технічного обслуговування зазначеної системи протипожежного захисту ДБН В.2.5- 56:2014, чим порушено пункт 1.1 глави 1 розділу V ППБУ;

12. Особою відповідальною за стан пожежної безпеки не здійснюється щомісячний огляд наявних в експлуатації вогнегасників з занесенням результатів до відповідного журналу (пункт 10, розділ III. Наказ МВС України від 15 січня 2018 року № 25), чим порушено пункт 3.10 глави 3 розділу V ППБУ;

13. Відсутній пожежний щит який повинен бути укомплектований: вогнегасниками - 3 шт., ящик з піском - 1 шт.,покривало з негорючого тепло ізолюючого матеріалу розміром 2x2 - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт, чим порушено пункт 3.11 глави 3 розділу V ППБУ;

14. Не проведено технічне обслуговування первинних засобів пожежогасіння, (пункт 10, розділ III. Наказ МВС України від 15 січня 2018 року № 25;

15. Відсутні прямий телефонний зв`язок підприємства з найближчою пожежною частиною населеного пункту (Наказ від 24.12.2008 № 658), чим порушено пункт 22 розділу II ППБУ;

16. На об`єкті не створений матеріальний резерв (ПКМУ від 30 вересня 2015 року № 775), чим порушено пункт 18 частини першої статті 20 КЦЗУ;

17. Не розроблений річний графік накопичення матеріального резерву (ПКМУ від 30 вересня 2015 року № 775), чим порушено пункт 18 частини першої статті 20 КЦЗУ;

18. АЗС не забезпечено розрахунковою кількістю плівкоутворювального піноутворювача для ліквідації можливих пожеж протипожежною технікою (Наказ від 24.12.2008 № 658), чим порушено пункт 22 розділу 11 ППБУ;

19. На ПРК не вивішені на видимих місцях плакати, які містять обов`язки водія під час заправляння автотранспорту, а також інструкції про заходи пожежної безпеки, чим порушено пункт 10.4 глави 10 розділу VII ППБУ;

20. АЗС не оснащено гучномовним зв`язком, чим порушено пункт 10.5 глави10 розділу VII ППБУ;

21. Не забезпечено набором інструментів з металу, що не утворює іскор, чим порушено пункти 10.11 глави 10 розділ VI ППБУ;

22. Не забезпечено виконання заходів цивільного захисту шляхом розроблення ідентифікації щодо визначення потенційної небезпеки на об`єкті з урахуванням усіх чинників небезпеки, відповідно до вимог пункту 7 наказу МНС від 16.08.2005 № 140 «Про внесення змін до наказу МНС України від 18.12.2000 № 338», чим порушено статтю 20 Кодекс цивільного захисту України;

23. Не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії, чим порушено статтю 20 Кодекс цивільного захисту України;

24. Не проведено об`єктові навчання і тренування з питань цивільного захисту, чим порушено статтю 20 Кодекс цивільного захисту України;

25. Не забезпечено виконання заходів цивільного захисту шляхом проведення паспортизації ПНО, відповідно до вимог наказу МНС від 16.08.2005 № 140 «Про внесення змін до наказу МНС України від 18.12.2000 № 338», чим порушено статтю 20 Кодекс цивільного захисту України;

26. Не встановлено інформаційно-довідковий куточок з питань цивільного захисту та не здійснено його наповнення навчальними посібниками і натурними зразками, передбаченими загальною програмою підготовки працівників до дій у надзвичайних ситуаціях, чим порушено статтю 40 Кодекс цивільного захисту України;

27. Ідентифікацію об`єкта підвищеної небезпеки не проведено, чим порушено статтю 9 ЗУ № 2245- III;

28. Не заведено журнал обліку вогнегасників, чим порушено пункт 3.10 глави 3 розділу V ППБУ;

29. З метою залучення працівників до проведення заходів щодо запобігання пожежам, організації їх гасіння на об`єкті не створено ДПД (ДПК) (Наказ від 24.12.2008 № 658), чим порушено пункт 22 розділ II ППБУ;

30. За справне утримання доріг, проїздів і під`їздів не призначена відповідна особа - наказом по підприємству (Наказ від 24.12.2008 № 658), чим порушено пункт 22 розділ II ППБУ;

31. Апаратура СПС встановлена в місцях, доступних для сторонніх осіб (у торговому залі) (Наказ від 24.12.2008 № 658), чим порушено пункт 22 розділ II ППБУ;

32. Не надано проектну документацію на встановлення газового обладнання, чим порушено пункт 21 розділ II ППБУ;

33. До пожежної водойми не влаштовано під`їзди з майданчиком розміром не менше 12 х 12 м для встановлення пожежних автомобілів і забирання води будь-якої пори року, чим порушено пункт 2.1 глави 2 розділу V ППБУ;

34. Не забезпечено територію зовнішнім протипожежним водопостачанням для цілей пожежогасіння в повній мірі (ДБН Б.2.2-12:2019), чим порушено пункт 22 розділ II ППБУ;

35. Не дотримані протипожежні відстані від резервуару СВГ до резервуару протипожежного запасу води (згідно таблиці 23 ДБН В.2.5-20:2018), чим порушено пункт 22 розділу II абзац перший пункту 1.1 глави 1 розділу III ППБУ;

36. Не забезпечено АЗС переносним газоаналізатором у вибухозахищеному виконанні (Наказ від 24.12.2008 № 658), чим порушено пункт 22 розділу II ППБУ;

37. Не забезпечено протипожежні відстані від стаціонарного надземного резервуару АГЗП до заправної колонки не менше 5 м. (ДБН В.2.5-20:2018), чим порушено пункт 22, розділу II абзац перший пункту 1.1 глави 1 розділу III ППБУ;

38. Не надано документи, що підтверджують очищення резервуарів (Наказ від 24.12.2008 № 658), чим порушено пункт 22 розділу II ППБУ;

39. Не забезпечено протипожежні відстані від стаціонарного надземного резервуару АГЗП до автомобільної дороги (проїзної частини) ДБН В.2.5-20:2018, чим порушено пункт 22 розділу II абзац перший пункту 1.1 глави 1 розділу III ППБУ;

40. Приміщення АЗС не обладнано АСПГ відповідно ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», чим порушено пункт 1.2. глави 1 розділу V ППБУ;

41. Не заключено договір на постійне аварійно рятувальне обслуговування на договірній основі, чим порушено статтю 20 Кодексу цивільного захисту України;

42. Не забезпечено наявність справних засобів індивідуального захисту, що повинні відповідати небезпекам об`єкта, чим порушено пункт 4 підпункт 3 розділ V ПТБ.

Рапортом начальника Білоцерківського РВ ГУ ДСНС України у Київській області від 19 квітня 2021 року б/н підтверджено результати проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі акта від 08 квітня 2021 року № 262 щодо дотримання TOB «МАНГО-ГРУП» вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки під час експлуатації будівель за адресою: Київська область, місто Біла Церква, вулиця Київська, 43 А.

Начальником сектору забезпечення заходів з попередження НС у Білоцерківському районі ЦЗД ГУ ДСНС України у Київській області старшим лейтенантом служби цивільного захисту Кононенком Леонідом Костянтиновичем складено протокол про адміністративне правопорушення від 08 квітня 2021 року серії КХ № 021014 відповідно до статті 175 КУпАП щодо ОСОБА_2 , комерційного директора Київського регіону ТОВ «Манго-Груп».

Заступником начальника Білоцерківського РВ ГУ ДСНС України у Київській області полковником служби цивільного захисту Чехом Василем Миколайовичем складено постанову від 08 квітня 2021 року серії КХ № 020733 про накладення адміністративного стягнення до ОСОБА_2 , комерційного директора Київського регіону ТОВ «Манго-Груп».

Згідно з актом приймання-передачі (повернення майна) від 03 вересня 2021 року до Договору суборенди від 01 серпня 2019 року № 7-суб суборендар (ТОВ «Манго-Груп») повертає, а орендар (ФОП ОСОБА_1 ) приймає майно, що входить до складу цілісного майнового комплексу, розташованого за адресою: Київська область, місто Біла Церква, вулиця Київська, 43 А. Датою повернення майна, зазначеного в пункті 1 цього Додатку вважається дата підписання сторонами акта прийому-передачі (повернення майна).

Вирішуючи адміністративний позов по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовано вимоги і заперечення учасників справи, суд виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спеціальним законом, який регулює правовідносини щодо державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності є Закон України від 05.04.2007 № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877-V). Даний закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до статті 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною першою статті 3 Закону № 877-V визначено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами, зокрема: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Відповідно до частин першої та третьої статті 4 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Абзацом першим частини п`ятої статті 4 Закону № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Частиною третьою статті 6 Закону № 877-V встановлено, що суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів (абзац перший частини четвертої статті 6 Закону № 877-V).

Згідно з частинами першою п`ятою статті 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Частиною шостою статті 7 Закону № 877-V передбачено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (частина сьома статті 7 Закону № 877-V).

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулює та визначає Кодекс цивільного захисту України.

В силу статті 47 Кодексу цивільного захисту України державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до частини другої статті 55 Кодексу Цивільного захисту України діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.

Частиною третьою статті 55 Кодексу Цивільного захисту України передбачено, що забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Відповідно до частин першої та другої статті 64 КЦЗУ центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Згідно із статтею 66 Кодексу Цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Статтею 67 Кодексу Цивільного захисту України передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема:

здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу;

складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень;

звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною другою статті 68 Кодексу Цивільного захисту України встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Підстави для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів передбачені частиною першою статті 70 Кодексу цивільного захисту України та полягають у:

1) недотриманні вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушенні вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуску і реалізації вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійсненні заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутності на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідності кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушенні правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутності або непридатності до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутності на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовності до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовності до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведенні робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (частина друга статті 70 Кодексу Цивільного захисту України).

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 № 1052 (далі - Положення № 1052) Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Вказане Положення як і Кодексу Цивільного захисту України визначає, що одним із основних завдань ДСНС є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб (підпункт 2 пункт 3 Положення № 1052).

Згідно з пунктом 1 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (нова редакція), затвердженого наказом ДСНС від 04.02.2013 № 3 (у редакції наказу ДСНС від 12.11.2018 № 661) ГУ ДСНС України у Київській області є територіальним органом ДСНС у Київській області, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Аналіз вище викладених правових норм дає підстави для висновку, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні. Забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов`язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.

Застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Тобто, захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) підконтрольного суб`єкта до повного усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту є заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

При обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, органом ДСНС як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. Застосування таких заходів обумовлюється виключно наявністю підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, фактом недотримання вимог пожежної безпеки.

За положеннями Кодексу цивільного захисту України саме загроза життю та/або здоров`ю людей, а не факт порушення законодавства з питань цивільної безпеки, техногенної безпеки, пожежної безпеки тощо, визнана законодавцем у якості підстави для постановлення судом рішення про застосування заходів державного реагування.

Визначення небезпечного чинника міститься у пункті 26 статті 2 Кодексу цивільного захисту України та означає складову частину небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Пожежна безпека - це відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю (пункт 33 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України).

Також згідно з визначенням ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) і з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 31 липня 2019 року в справі № 2040/6351/18.

Водночас поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Вказаний висновок кореспондується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постановах від 20 листопада 2018 року в справі № 826/1024/18 та від 05 грудня 2018 року в справі № 826/13896/16.

У цій справі предметом позовних вимог є застосування до ТОВ «Манго-Груп» заходів реагування у зв`язку з порушенням ним вимог законодавства у сфері пожежної безпеки.

Здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, цивільного захисту є основним завданням діяльності позивача, який і звернувся до суду з відповідним позовом.

Підставою для звернення до суду із цим позовом є виявлення позивачем під час проведення в період з 07 по 08 квітня 2021 року позапланової перевірки відповідача порушень, зафіксованих в акті від 08 квітня 2021 року № 262, складеному за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки ТОВ «Манго-Груп», розташованого за адресою: місто Київ, Хрестовий провулок, 2, офіс 405 (Київська область, місто Біла Церква, вулиця Київська, 43 А).

Відповідачем на спростування вказаних в акті перевірки порушень жодних доказів до суду не надано.

Також суду не надано доказів, які б свідчили про усунення виявлених позивачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Згідно із статтею 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до статті 27 Конституції України обов`язок держави - захищати життя людини.

Указом Президента України від 24.12.2019 № 948/2019 «Про невідкладні заходи щодо запобігання пожежній небезпеці в Україні» з метою запобігання виникненню пожеж, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, можуть завдати суттєвої матеріальної шкоди, негативно вплинути на стан навколишнього природного середовища, економіки і національної безпеки, та забезпечення оперативного реагування на них постановлено вжити заходів щодо: забезпечення неухильного додержання вимог законодавства у сфері пожежної безпеки на об`єктах з масовим перебуванням людей (закладах освіти, гуртожитках, закладах охорони здоров`я, торгово-розважальних закладах, готелях тощо), у тому числі вимог щодо забезпечення таких об`єктів системами пожежної сигналізації та підтримання їх у робочому стані, забезпечення необхідними первинними засобами гасіння пожеж, утримання у належному стані аварійних виходів та шляхів термінової евакуації, під`їзних шляхів для пожежних та аварійно-рятувальних служб.

Суд зазначає, що застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації об`єкта, за адресою: Київська область, місто Біла Церква, вулиця Київська, 43 А, направлені на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Захід реагування, про застосування якого заявлено вимоги, має тимчасовий характер, період дії якого безпосередньо залежить від факту усунення виявлених позивачем порушень. Крім того, такий захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на товаристві.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28 лютого 2019 року у справі № 810/2400/18.

У даному випадку, враховуючи виявлені порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки окремо та у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позивач мав правові підстави для звернення до адміністративного суду за застосуванням адміністративним судом заходів реагування.

Однак на час розгляду даної адміністративної справи відсутня така обов`язкова правова підстава для застосування адміністративним судом заходів реагування, як наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.

Такого висновку суд дійшов з огляду на те, що з вищеописаних договору суборенди від 01 серпня 2019 рок у№ 7-суб, акта приймання-передачі від 19 серпня 2019 року до договору суборенди від 01 серпня 2019 року № 7-суб, акта приймання-передачі (повернення майна) від 03 вересня 2021 року до договору суборенди від 01 серпня 2019 року№ 7-суб судом установлено, що АЗС, розташована за адресою: Київська область, місто Біла Церква, вулиця Київська, 43 А, перебувала у тимчасовому платному користуванні ТОВ «Манго-Груп» в період з 19 серпня 2019 року по 03 вересня 2021 року. На час розгляду адміністративної справи дія договору суборенди від 01 серпня 2019 року № 7-суб вже припинена.

Тобто на час розгляду адміністративної справи ТОВ «Манго-Груп» вже не користується АЗС, розташованою за адресою: Київська область, місто Біла Церква, вулиця Київська, 43 А, та не має жодних прав та обов`язків щодо цього об`єкта.

Позивачем на спростування установлених судом обставин, підтверджених наданими ТОВ «Манго-Груп» в матеріали справи документами, жодних доказів не надано.

Відсутність на час розгляду адміністративної справи у ТОВ «Манго-Груп» обов`язку забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у приміщенні АЗС, розташованому за адресою: Київська область, місто Біла Церква, вулиця Київська, 43 А, унеможливлює й застосування адміністративним судом заходів реагування до відповідача, про які заявляє вимоги позивач.

Отже суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.

За практикою Європейського суду з прав людини пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (див. «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09.12.1994, Серія A, № 303-A, параграф 29). Водночас, відповідь суду повинна бути достатньо детальною для відповіді на основні (суттєві) аргументи сторін.

Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до положень статті 139 КАС України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на позивача.

Керуючись статтями 9, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (місцезнаходження: 04071, місто Київ, вулиця Межигірська, 8, ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Манго-Груп» (місцезнаходження: 01010, місто Київ, Хрестовий Провулок, будинок 2, офіс 405, ) про застосування заходів реагування відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя К.О. Пляшкова