Справа № 640/4462/21
Суддя: Златін Станіслав Вікторович
Дата ухвалення: 2025-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 вересня 2025 року Справа № 640/4462/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЗлатіна Станіслава Вікторовича
за участі секретаря судового засіданняДубина Ю.О.
представника прозивача представника відповідача не з`явився Старовойт В.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про припинення права на виконання будівельних робіт та скасування реєстрації декларації
Департамент з питань державного архітектурно - будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , у якому просить:
Позовні вимоги позивача обгрунтовані наступним:
позивачем проведена позапланова перевірка;
під час перевірки встановлено, що відповідачем під час реконструкції квартири збільшено загальну площу квартири шляхом приєднання частини нежитлових приміщень, де у т.ч. проходять інженерні комунікації;
загальна площа квартири до реконструкції становила 127,20 кв.м., а після реконструкції становить 294,6 кв.м.;
містобудівні умови та обмеження не надаються на реконструкцію житлових та не житлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації та функціонального призначення;
реконструкція це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів так/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників; реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин;
відповідачем змінено внаслідок реконструкції геометричні розміри, зовнішню конфігурацію квартири та функціональне призначення приєднаних частин нежитлових приміщень та частини покрівлі, що передбачає обов`язкове отримання містобудівних умов та обмежень;
відповідачем наведено недостовірні дані у повідомлені про початок виконання будівельних робіт в частині відомостей про необхідність отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки та відомостей про характеристики житлових будинків (за наявності), а також в частині належного розробленого та відповідно затвердженої проєктної документації, а також у декларації про готовність до експлуатації об`єкта в частині характеристики житлових будинків(відсутня надбудова та тераса, як зазначено у технічному паспорті від 21.12.2020 року) та з урахуванням недостовірності даних у повідомлені про початок виконання будівельних робіт в частині належно розробленої та відповідно затвердженої проєктної документації.
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 25.02.2021 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.
На виконання вимог Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" справу передано до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.Ухвалою суду від 30.01.2025 року справу прийнято до провадження суддею Златіним С.В, та залишено позовну заяву без руху.
Позивач подав заяву про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви та у подальшому усунув недоліки позовної заяви.
Ухвалою суду від 17.02.2025 року позовну заяву залишено без розгляду.
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.05.2025 року скасовано ухвалу суду від 17.02.2025 року та направлено справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Ухвалою суду від 20.06.2025 року продовжено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви та продовжено розгляд справи; вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.
Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, у якому просить суд відмовити у задоволенні позову з наступних підстав:
подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт та подання декларації про готовність об`єкта до експлуатації здійснювалось у відповідності до чинного законодавства України;
позивач не повідомляв відповідача про виявлені недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт та у декларації про готовність об`єкта до експлуатації;
повідомлення про початок виконання будівельних робіт втратило чинність у зв`язку з завершенням будівництва та реєстрацією декларації про готовність об`єкта до експлуатації;
завершальним етапом будівництва є реєстрація права власності на об`єкт будівництва; позивач зареєстрував у Державному реєстрі прав на нерухоме майно право власності на нерухоме майно квартиру, на підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації;
таким чином, будівельні роботи завершені відповідачем 30.12.2020 року, задовго до проведення позапланової перевірки позивачем 20.01.2021 року;
для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватися лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт; тобто за загальним правилом такі перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва;
після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання;
після реєстрації права власності на об`єкт будівництва, у разі виявлення визначених законом ознак, які дають підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом, орган державного архітектурно - будівельного контролю зобов`язаний вчинити дії, спрямовані на усунення відповідних порушень у сфері містобудівної діяльності та наслідків самочинного будівництва аж до звернення з позовом про знесення самочинно збудованого об`єкта (об`єктів) у порядку, встановленому законом; отже, позивач обрав неналежний спосіб захисту порушених прав, що є самостійною підставою для відмови від позову;
Позивач подав відповідь на відзив, у якому вказує наступне:
декларація про готовність об`єкта до експлуатації не вичерпує свою дію після реєстрації права власності на об`єкт будівництва;
саме замовник будівництва несе відповідальність на повноту та достовірність даних, зазначених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт та у декларації про готовність об`єкта до експлуатації;
позивач вправі провести перевірку достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт та у декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом трьох місяців з дня подання вказаних документів; відповідачем не оскаржувались дії стосовно проведення позапланової перевірки позивачем;
збудований об`єкт відповідачем є самочинним будівництвом; особа, яка здійснила самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього;
чинне законодавство не встановляє жодних особливостей стосовно звернення з позовом до суду органу державного архітектурно-будівельного контролю в порядку ч.2 ст. 39-2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Ухвалою суду від 03.09.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
Позивач у судове засідання не з`явився; про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином; подав клопотання про розгляд справи без його участі.
Відповідач у судовому засіданні заперечував проти позову.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, заслухавши пояснення представника відповідача, встановив наступне.
У повідомлені вказано, що містобудівні умови не вимагаються згідно п.25 Переліку об`єктів будівництва для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Мінрегіону України № 289 від 06.11.2017 року; загальна площа об`єкту відповідно до проектної документації 294.6 кв.м. (загальна площа 294.6 кв.м., житлова 97.6 кв.м); кількість поверхів 8-9 поверх 9-ти поверхового будинку, кількість квартир 1, площа 294.6 кв.м.; проектна документація розроблена ТОВ «Арх-Юст-Проект» та затверджена замовником 09.11.2020 року.
Позивач на підставі наказу від 19.01.2021 року № 117 провів позапланову перевірку відповідача на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єкті будівництва квартири АДРЕСА_1 .
У матеріалах справи міститься копія направлення на проведення планового (позапланового) заходу від 19.01.2021 року, яке позивач отримав, що підтверджується підписом останнього у направленні.
За результатами перевірки складено Акт від 02.02.2021 року, у якому вказано, що відповідач під час реконструкції квартири збільшив її загальну збільшено загальну площу квартири шляхом приєднання частини нежитлових приміщень, де у т.ч. проходять інженерні комунікації; загальна площа квартири до реконструкції становила 127,20 кв.м., а після реконструкції становить 294,6 кв.м.; відповідачем змінено внаслідок реконструкції геометричні розміри, зовнішню конфігурацію квартири та функціональне призначення приєднаних частин нежитлових приміщень та частини покрівлі, що передбачає обов`язкове отримання містобудівних умов та обмежень; відповідачем наведено недостовірні дані у повідомлені про початок виконання будівельних робіт в частині відомостей про необхідність отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки та відомостей про характеристики житлових будинків (за наявності), а також в частині належного розробленого та відповідно затвердженої проєктної документації, а також у декларації про готовність до експлуатації об`єкта в частині характеристики житлових будинків(відсутня надбудова та тераса, як зазначено у технічному паспорті від 21.12.2020 року) та з урахуванням недостовірності даних у повідомлені про початок виконання будівельних робіт в частині належно розробленої та відповідно затвердженої проєктної документації.
Згідно копії свідоцтва про право власності від 10.11.2006 року відповідач є власником квартири АДРЕСА_1 , житлова площа 57.4 кв.м., загальна площа 127.2 кв.м.
Відповідно до інформації КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 25.01.2021 року № 962/14-837квартира АДРЕСА_1 , житлова площа 57.4 кв.м., підсобні приміщення з урахуванням веранди 69.8 кв.м., загальна площа 127.2 кв.м.
Згідно технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_1 від 21.12.2020 року загальна площа квартири становить 294.6 кв.м., житлова площа 97.6. кв.м., допоміжна 197 кв.м.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Питання отримання документів, які надають право виконувати будівельні роботи, визначено Законом України від 17 лютого 2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI) та Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (далі - Порядок № 466).
За приписами пункту 1 частини першої статті 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема, подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Пунктом 13 Порядку № 466 закріплено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюється та надсилається рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з цим Порядком. У випадках, встановлених у Порядку ведення першої черги Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва під час реалізації експериментального проекту, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 1 липня 2020 р. № 559, у разі подання повідомлення через електронний кабінет внесення до реєстру інформації, зазначеної у повідомленні, здійснюється в день його надходження автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру.
У силу вимог пункту 11 Порядку № 466 замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Згідно зі ч. 1 ст. 39 Закону № 3038-VI прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
Згідно з пунктами 17, 18 Порядку № 466 замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг чи через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнює та надсилає рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг один примірник декларації, зокрема, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), за формою, наведеною у додатку 3 до цього Порядку.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру.
Частиною другою статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» закріплено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.
Таким чином, реєстрація декларації/повідомлення про початок виконання будівельних робіт може бути скасована у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту наведення у них недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Отже, виключною підставою для скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт/ реєстрації декларації є встановлений факт здійснення самочинного будівництва, зокрема, якщо: будівництво здійснюється на земельній ділянці, що не відведена для цієї мети; будівництво здійснюється за відсутності документа, який дає право виконувати будівельні роботи; будівництво здійснюється/здійснено за відсутності затвердженого в установленому порядку проекту або будівельного паспорту; скасовано містобудівні умови та обмеження.
При цьому, виявлені недостовірні дані, зазначені у повідомленні про початок виконання будівельних робіт або про введення в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, повинні відповідати одній із зазначених умов, які дають підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом.
Згідно з положеннями частини 2 статті 34 Закону № 3038-VI, зазначені у частині 1 цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, зокрема, повідомлення про початок виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.
Водночас, приписи частини 1 статті 39 Закону № 3038-VI передбачають, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
Рішення про реєстрацію або повернення декларації про готовність об`єкта до експлуатації може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права реєстрації декларації), або оскаржено до суду.

Отже, реєстрація повідомлення про початок виконання будівельних робіт є актом одноразового застосування, який потягнув за собою настання певних правових наслідків, у даному випадку, вчинення дій щодо реалізації наданого відповідачу права на проведення будівельних робіт.

Такі правові висновки містяться у постанові Верховного Суду від 14 червня 2023 року у справі № 320/8929/21 та у постанові Верховного Суду від 27 лютого 2024 року у справі № 160/20027/21.

Оскільки відповідач зареєстрував декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) Реконструкція квартири АДРЕСА_1 від 29 грудня 2020 року №КВ92, а також право власності, то суд відмовляє у задоволенні позовної вимоги: припинити право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) Реконструкція квартири АДРЕСА_1 від 29 грудня 2020 року №КВ92, оскільки реєстрація повідомлення про початок виконання будівельних робіт є актом одноразового застосування, який потягнув за собою настання певних правових наслідків, у даному випадку, вчинення дій щодо реалізації наданого відповідачу права на проведення будівельних робі, які станом на день подання позовної заяви вже виконані.

Судом під час розгляду справи встановлено, що будівельні роботи з реконструкції здійснювались на підставі проекту, затвердженого замовником, однак, розробленого з порушенням законодавства у сфері містобудівної діяльності, тобто без належно розробленого та відповідно затвердженого проекту, що є однією з ознак вважати об`єкт самочинним, про що прямо зазначено у частині першій статті 376 Цивільного кодексу України.

Судом також встановлено, що загальна площа квартири до реконструкції становила 127,20 кв.м., а після реконструкції становить 294,6 кв.м.; вказана інформація встановлена позивача за наслідками проведеної перевірки.

Згідно п. 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, який затверджено наказом Мінрегіону України № 289 від 06.11.2017 року реконструкція житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації та функціонального призначення, розміщення в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення.

Як встановлено судом під час розгляду справи, у повідомлені про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) Реконструкція квартири АДРЕСА_1 вказано, що містобудівні умови не вимагаються згідно п.25 Переліку об`єктів будівництва для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Мінрегіону України № 289 від 06.11.2017 року.

Судом встановлено на підставі акту перевірки позивача, що відповідачем під час реконструкції квартири збільшено загальну площу квартири шляхом приєднання частини нежитлових приміщень, де у т.ч. проходять інженерні комунікації; загальна площа квартири до реконструкції становила 127,20 кв.м., а після реконструкції становить 294,6 кв.м.; відповідачем змінено внаслідок реконструкції геометричні розміри, зовнішню конфігурацію квартири та функціональне призначення приєднаних частин нежитлових приміщень та частини покрівлі, що передбачає обов`язкове отримання містобудівних умов та обмежень.

Отже, відповідачем наведено недостовірні дані у повідомлені про початок виконання будівельних робіт в частині відомостей про необхідність отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки та відомостей про характеристики житлових будинків (за наявності), а також в частині належного розробленого та відповідно затвердженої проєктної документації, а також у декларації про готовність до експлуатації об`єкта в частині характеристики житлових будинків (відсутня надбудова та тераса, як зазначено у технічному паспорті від 21.12.2020 року) та з урахуванням недостовірності даних у повідомлені про початок виконання будівельних робіт в частині належно розробленої та відповідно затвердженої проєктної документації.

Стосовно обраного позивачем способу захисту: визнати протиправною та скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) Реконструкція квартири АДРЕСА_1 від 29 грудня 2020 року №КВ92, замовник будівництва - ОСОБА_1 , то суд зазначає наступне.

Стаття 39-1 Закону № 3038-VI регулює, зокрема, порядок скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або припинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення

Так, частиною другою цієї статті передбачено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Приписами частин першої та другої статті 38 Закону № 3038-VI визначено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством.

Виконання рішення суду, що набрало законної сили, щодо знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється відповідно до Закону України "Про виконавче провадження".

Аналіз вищезазначених правових норм дає підстави стверджувати, що право на виконання будівельних робіт виникає, зокрема, з моменту реєстрації органом державного архітектурно - будівельного контролю відповідного повідомлення (у спірних відносинах про початок виконання будівельних робіт щодо реконструкції об`єкта), яке є чинним до завершення будівництва.

При цьому після завершення будівництва, до якого належить і реконструкція, особа зобов`язана ввести його в експлуатацію у встановленому законом порядку (шляхом реєстрації відповідної декларації органом архітектурно - будівельного контролю). Зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації є підставою для оформлення права власності на нього.

З огляду на викладене суд вважає, що реєстрація повідомлення про початок виконання будівельних робіт є актом одноразового застосування, який потягнув за собою настання певних правових наслідків, а саме - вчинення замовником дій щодо реалізації наданого їй цією декларацією права на проведення будівельних робіт.

Після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №465/1461/16-а, від 01.10.2019 №826/9967/18, від 05.06.2019 у справі №815/3172/18, від 23.07.2019 у справі №826/5607/17, від 09.06.2021 у справі №826/2123/18, від 18.06.2021 у справі №420/3572/19, від 17.10.2023 у справі № 440/12326/21 та інших.

Суд також підкреслює, що після реєстрації права власності на об`єкт будівництва, у разі виявлення визначених законом ознак, які дають підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом, орган державного архітектурно - будівельного контролю зобов`язаний вчинити дії, спрямовані на усунення відповідних порушень у сфері містобудівної діяльності та наслідків самочинного будівництва аж до звернення з позовом про знесення самочинно збудованого об`єкта (об`єктів) у порядку, встановленому законом.

Вчинення саме таких дій у разі виявлення ознак самочинного будівництва об`єкта, будівельні роботи на якому вже завершено і стосовно якого зареєстровано декларацію про його готовність до експлуатації, зареєстровано право власності на нього, і буде належним виконанням органом державного архітектурно - будівельного контролю своїх повноважень, ефективним способом судового захисту.

Цей висновок узгоджується з правовою позицією, яка міститься, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.10.2018 у справі №826/12543/16, а також у постановах Верховного Суду від 05.06.2019 у справі №815/3172/18, від 30.03.2021 у справі №826/5513/17, від 24.10.2022 у справі №640/22599/19, від 17.10.2023 у справі № 440/12326/21.

Декларація про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), зареєстрована відповідачем 29.12.2020 року.

Вищезазначена декларація складена після завершення робіт, щодо початку виконання яких подано повідомлення, й на підставі цієї декларації 30.12..2020 внесені відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрація права власності за відповідачем на підставі декларації про готовність до експлуатації об`єкта.

З урахуванням зазначено суд констатує, що право на виконання будівельних робіт, яке в судовому порядку просить припинити позивач, вже реалізовано та припинено у зв`язку із завершенням будівництва та введення об`єкта в експлуатацію. При цьому декларація про готовність об`єкта до експлуатації також вичерпала свою дію, позаяк на її підставі було зареєстровано право власності на об`єкт будівництва.

Задоволення ж цього позову не призведе до жодних юридичних наслідків й не змінить стану спірних правовідносин, не забезпечить у такому випадку належний судовий захист і не сприятиме виконанню завдань адміністративного судочинства.

Як підсумок, суд погоджується з доводами відповідача про те, що обраний Управлінням спосіб судового захисту не є належним і не забезпечить практичну реалізацію тих повноважень, з метою виконання яких цей орган звернувся до суду з цим позовом.

Аналогічну правову позицію займає Верховний Суд у постанові від 13 травня 2025 року у справі № 420/21467/23.

Суд відхиляє посилання позивача на судову практику Верховного Суду, яка зазначена у відповіді на відзив, оскільки зазначені позивачем постанови Верховного Суду прийняті раніше постанови Верховного Суду від 13 травня 2025 року у справі № 420/21467/23.

Згідно ч.5 та ч.6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Обрання ж позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови в позові, на чому наголошено й у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06.04.2021 у справі № 910/10011/19.

Таким чином, позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Суд відхиляє доводи відповідача про протиправність проведення позивачем позапланової перевірки, оскільки згідно п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставою для проведення позапланової перевірки є: необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Отже, позивач вправі був провести позапланову перевірку у межах трьох місяців з дня подання відповідачем декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Судом під час розгляду справи встановлено, що позивач дотримався вказаного вище строку проведення позапланової перевірки.

Судові витрати з відповідача не стягуються згідно ст. 139 КАС України.

Стосовно витрат на правничу допомогу адвоката, які поніс відповідач.

Відповідач до закінчення судових дебатів повідомив суд про те, що докази пояснення витрат на правничу допомогу будуть надані протягом 5-ти днів з моменту проголошення рішення суду.

У відповідності до вимог ч.7 ст. 139 позивач подав заяву про те, що докази понесення відповідних витрат будуть надані протягом 5-ти днів після ухвалення рішення суду.

За вказаних обставин суд призначає судове засідання для вирішення питання про судові витрати на правничу допомогу, яку поніс відповідач, на 22.09.2025 року на 10-00 год. та зобов`язати відповідача надати суду належним чином засвідчені докази понесення витрат на правничу допомогу до 15.09.2025 року включно. Судове засідання відбудеться у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду за адресою: м. Дніпро, вул. Академіка Янгеля, буд. 4, зала № 10.

Керуючись ст. 241-246 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01044, м. Київ, вул. Хрещатик,32-А, ) до фізичної особи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , код НОМЕР_1 ) про припинення права на виконання будівельних робіт, скасування реєстрації декларації залишити без задоволення.

Судові витрати з ОСОБА_1 не стягуються.

Призначити судове засідання для вирішення питання про судові витрати на правничу допомогу, які поніс відповідач, на 22.09.2025 року на 10-00 год. та зобов`язати відповідача надати суду належним чином засвідчені докази понесення витрат на правничу допомогу до 15.09.2025 року включно. Судове засідання відбудеться у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду за адресою: м. Дніпро, вул. Академіка Янгеля, буд. 4, зала № 10.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 10 вересня 2025 року.

Суддя С.В. Златін