Справа № 280/3720/25
Суддя: Стрельнікова Наталя Вікторівна
Дата ухвалення: 2025-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

11 вересня 2025 року Справа № 280/3720/25 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Стрельнікової Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ІНФОРМАЦІЯ_3 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивпач) звернувся до Запорізького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі відповідач 1), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ІНФОРМАЦІЯ_3 (далі третя оосба) у якому просить суд:

1. Визнати протиправною бездіяльність Відповідача, що полягає у невнесенні до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів інформації відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 про його непридатність до військової служби з виключенням його з військового обліку за результатом проходження військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується тимчасовим посвідченням військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 29.08.2023 та довідкою ВЛК №116/1 від 25.08.2023.

2. Зобов`язати Відповідача внести до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів інформацію відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , про його виключення з військового обліку на підставі п. З ч. 6 ст. 37 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» згідно його тимчасового посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 29.08.2023 та довідки ВЛК №116/1 від 25.08.2023.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 25 серпня 2023 року за результатом проходження військово-лікарської комісії ОСОБА_1 був визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку. 29 серпня 2023 року ІНФОРМАЦІЯ_6 Позивачу видано тимчасове посвідчення військовозобовязаного НОМЕР_2 з відміткою про зняття останнього з військового обліку з одночасним виключенням з військового обліку на підставі вищезазначеного. В квітні місяці 2024 року при перетині державного кордону, від співробітників Державної прикордонної служби, Позивач дізнався, що вищевказана інформація про його виключення з військового обліку за результатами проходження військово-лікарської комісії у ІНФОРМАЦІЯ_6 не внесена до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Дані обставини стали підставою для відмови Позивачу у перетині державного кордону, а також подальшої перевірки військовоблікових документів слідчим шляхом, в результаті якої було підтверджено факт видачі ІНФОРМАЦІЯ_6 Позивачу військовооблікового документу, а саме тимчасового посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 29.08.2023 з відмітками про зняття та виключення з військового обліку. У подальшому, з метою Позивач неоднаразово звертався до ІНФОРМАЦІЯ_5 з вимогою внести до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомості про проходження ним військово-лікарської комісії та виключення його з військового обліку, що підтверджується наявною у нього довідкою військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_5 № 116/1 від 25.08.2023 та тимчасовим посвідченням військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 29.08.2023. Позивач не погоджується з відмовою Відповідача у внесенні вказаних відомостей, вважає, що Відповідачем при постановлені Позивача на облік та знятті з обліку допущено протиправну бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів про проходження ним військово-лікарської комісії та виключення його з військового обліку, що порушує законні права та інтереси Позивача та створює для нього негативні наслідки, у зв`язку з чим звертається з даним позовом.

Ухвалою суду від 14.05.2025 було позовну заяву було залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви строком 10 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, роз`яснено позивачу, що недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом надання суду: доказу сплати судового збору в розмірі та порядку встановленому Законом України «Про судовий збір»; заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду оформленої у відповідності до статті 167 КАС України вказавши інші поважні підстави для поновлення строку звернення до суду з вказаним позовом та доказами поважності причин його пропуску.

Ухвалою суду від 28.05.2025 було поновлено позивачу строк для звернення суду, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

21.07.2025 до суду від відповідача 1 надійшло клопотання про заміну відповідача на належного ІНФОРМАЦІЯ_7 , так як позивач перебував на обліку саме цього відокремленого підрозділу ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Ухвалою суду від 25.07.2025 було залучено до участі у справі в якості другого відповідача ІНФОРМАЦІЯ_7 (далі відповідач 2) ( АДРЕСА_1 ); зобов`язано позивача у строк протягом двох днів з дня отримання копії цієї ухвали направити на адресу ІНФОРМАЦІЯ_2 копію позовної заяви з доданими до неї матеріалами та надати суду докази направлення. Розгляд адміністративної справи розпочато спочатку. Запропоновано ІНФОРМАЦІЯ_2 подати до суду відзив на позовну заяву та документи на його обґрунтування.

Наявними в матеріалах справи повідомленнями підтверджуєься факт отримання 04.08.2025 відповідачем 1 та відповідачем 2 копії ухвали суду від 27.05.2025. Також позивачем 04.08.2025 подано до суду докази направлення відповідачу 2 копії позовної заяви з додатками.

Відповідачі правом подати відзив на позовну заяву не скористаись, жодних пояснень з доказами на їх обгрунтування та /або заяв і клопотань до суду від відповідачів та третьої особи до суду не надійшло.

Відповідно до ч.6 ст.162 КАС України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно зі ч.5 ст.262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч.4 ст.229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.4 КАС України, письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Зважаючи на вимоги ч.6 ст.162 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає, що розгляд справи може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що як підтверджується доданою до позовної заяви копією Тимчасового посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 29.08.2023 ( а.с. 13-14) 21 серпня 2023 року ОСОБА_1 було взято на військовий облік у ІНФОРМАЦІЯ_9 та 25.08.2023 було знято з військового обліку, підстава для виключення з військовоо обліку згідно гр. ІІ-ї, ст. 61а наказу МОУ №402 від 14.08.2008 року зі змінами визнаний непридатним до військової служби із виключенням з військовоо обліку. Протокол №116/1 від 25.08.2023р.

Згідно доданої до позову копії довідки військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_5 №116/1 від 25.08.2023 (а.с. 15), 25.08.2023 було проведено медичний огляд ВЛК при ІНФОРМАЦІЯ_5 АДРЕСА_2 (а.с. 15). На підставі статті 61А графи ІІ розкладу хвороб непридатний до в/с з виключенням з обліку.

В квітні місяці 2024 року при перетині державного кордону, від співробітників Державної прикордонної служби, Позивач дізнався, що вищевказана інформація про його виключення з військового обліку за результатами проходження військово-лікарської комісії у ІНФОРМАЦІЯ_6 не внесена до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Дані обставини стали підставою для відмови Позивачу у перетині державного кордону, а також подальшої перевірки військовоблікових документів слідчим шляхом, в результаті якої було підтверджено факт видачі ІНФОРМАЦІЯ_6 Позивачу військовооблікового документу, а саме тимчасового посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 29.08.2023 з відмітками про зняття та виключення з військового обліку.

Згідно доданої до позовної заяви копії постанови старшого дізнавача сектору дізнання відділення поліції №І Берегівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, старший лейтенант поліції Фінгерт Олександра, про закриття кримінального проадження від 23.07.2024 , розглянувши матеріали досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000196 від 03.04.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України слідчим було встановлено наступне.

02 квітня 2024 року до ч/ч ВП №1 Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області, надійшло повідомлення про те, що 02 квітня 2024 року о 15 год. 00 хв. в міжнародному пропуску "Дякове" під час проходження прикордонного контролю на виїзд з України прибув громадянин ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , мешк. АДРЕСА_3 , який надав на паспортний контроль паспорт громадянина України для виїзду за кордон, тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 , з відміткою про зняття з військового обліку затверджену печаткою ІНФОРМАЦІЯ_10 , довідку ВЛК вих. № 116/1 від 25.08.2023 року на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , видану ІНФОРМАЦІЯ_6 про непридатність до проходження військової служби з виключенням з військового обліку затверджену печаткою ІНФОРМАЦІЯ_10 . В ході проведення перевірки у працівників пункту пропуску виникли сумніви щодо їх дійсності. Виїздом СОГ на місце події, було проведено огляд місця події, в ході якого вищевказані документи було вилучено.

о

02 квітня 2024 року старшим дізнавачем сектору дізнання відділення поліції №1 Берегівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області старшим лейтенантом поліції Фінгерт Олександрою, в період часу з 16 години 03 хвилин по 16 годину 35 хвилин, проведено огляд місця події - службового приміщення КПП « ІНФОРМАЦІЯ_11 », що за адресою АДРЕСА_4 , в ході якого у гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , мешк. АДРЕСА_3 , виявлено та вилучено: тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 , з відміткою про зняття з військового обліку затвердженупечаткою ІНФОРМАЦІЯ_10 , довідку ІЗЛК вих. X» 116/1 від 25,08.2023 року на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , видану ІНФОРМАЦІЯ_6 про непридатність до проходження військової служби і виключенням з військового обліку затверджену печаткою ІНФОРМАЦІЯ_10 .

При опитуванні ф. ОСОБА_1 пояснив наступне, що в серпні 2023 року він знаходився у службовому відрядженні у м. Піволочиськ, Тернопільської області де йому було вручено працівниками ІНФОРМАЦІЯ_5 повістку про виклик для проходження військово-лікарської комісії. З`явившись по повістці він пройшов ВЛК в смт. Підволочиськ, Тернопільської області де виявили та підтвердили у нього наявність хвороби кокс артроз ІІ ступені на підставі чого його було знято з військового обліку і видано тимчасове посвідчення військовозобов`язаного та довідку ВЛК.

Після цього він неодноразово перетинав державний кордон України на підставі вищевказаних документів, питань до нього не виникало. Останній раз перетинав у лютому 2024 року. 02.04.2024 року рухався у напрямку Сату-Маре і на КПП «Дякове» під час перевірки документів працівники прикордонної служби набчето виявили ознаки підробки. На місце події було викликано працівників поліції і в ході огляду місця події дані документи було вилучено дізнавачем.

Ухвалою слідчого судді Виноградівського районного суду (справа №299/2225/24) накладено арешт на речові докази - тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 , з відміткою про зняття з військового обліку затверджену печаткою ІНФОРМАЦІЯ_10 , довідку ВЛК вих. № 116/1 від 25.08.2023 року на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , видану ІНФОРМАЦІЯ_6 про непридатність до проходження військової служби з виключенням з військового обліку затверджену печаткою ІНФОРМАЦІЯ_10 .

Відповідно до листа т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_12 від 30.042024 року тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 29 серпня 2023 року на громадянина ОСОБА_1 районним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки видавалось, дані в «Оберіг» не внесені оскільки відсутній запис про проходження військово-лікарської комісії

Відповідно до листа головного лікаря КНП «Підволочиська ЦЛ» ПСР ОСОБА_2 від 29.04.2024 №166 встановлено, що згідно журналу реєстрації актів проходження медичних оглядів, зареєстрований акт за №271 від 25.08.2023 року на громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Враховуючи вищевикладене і те, що у ході проведення перевірки по факту підробки, даних, які б підтверджували підробку не здобуто, що вказує на відсутність події кримінального правопорушення, а тому керуючись сг. 110, п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України слідчий постановив Кримінальне провадження за № 0000196 під 03.04.2024 року закрити на підставі и. 1 ч. 1 ст. 284 КГІК України в зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України. Відомості про прийняте рішення внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У подальшому, Позивач неоднаразово звертався до ІНФОРМАЦІЯ_5 з вимогою внести до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомості про проходження ним військово-лікарської комісії та виключення його з військового обліку, що підтверджується наявною у нього довідкою військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_5 № 116/1 від 25.08.2023 та тимчасовим посвідченням військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 29.08.2023.

Листами № 8835 від 18.04.2024, № 20592 від 14.08.2024, № 23930 від 19.09.2024 ІНФОРМАЦІЯ_6 було відмовлено Позивачу у внесені відповідних відомостей, посилаючись на те, що згідно даних з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів останній перебуває на обліку в ІНФОРМАЦІЯ_13 та відсутність в ІНФОРМАЦІЯ_6 запису про проходження ним військово-лікарської комісії.

Позивач не погоджується з відмовою у внесенні вказаних відомостей, вважає, що Відповідачем при постановлені Позивача на облік та знятті з обліку допущено протиправну бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів про проходження ним військово-лікарської комісії та виключення його з військового обліку, що порушує законні права та інтереси Позивача та створює для нього негативні наслідки, у зв`язку з чим звертається з даним позовом.

Вирішуючи даний публічно-правовий спір, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 1-3 статті 1 Закону України Про військовий обов`язок і військову службу захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України є конституційним обов`язком громадян України.

Військовий обов`язок установлюється з метою підготовки громадян України до захисту Вітчизни, забезпечення особовим складом Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, а також правоохоронних органів спеціального призначення, посади в яких комплектуються військовослужбовцями.

Військовий обов`язок включає: підготовку громадян до військової служби; взяття громадян на військовий облік; прийняття в добровільному порядку (за контрактом) та призов (направлення) на військову службу; проходження військової служби; виконання військового обов`язку в запасі; проходження служби у військовому резерві; дотримання правил військового обліку.

Указом Президента України Про введення воєнного стану в Україні №64/2022 від 24.02.2022 року в Україні введено воєнний стан, який на підставі Указів Президента України Про продовження строку дії воєнного стану в Україні продовжувався та станом на час розгляду справи триває.

Згідно з ч.1 ст.22 Закону України Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію громадяни зобов`язані: з`являтися за викликом до територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строк та місце, зазначені в повістці (військовозобов`язані, резервісти Служби безпеки України - за викликом Центрального управління або регіонального органу Служби безпеки України, військовозобов`язані, резервісти розвідувальних органів України - за викликом відповідного підрозділу розвідувальних органів України), для взяття на військовий облік військовозобов`язаних чи резервістів, визначення їх призначення на особливий період, направлення для проходження медичного огляду; надавати в установленому порядку під час мобілізації будівлі, споруди, транспортні засоби та інше майно, власниками яких вони є, Збройним Силам України, іншим військовим формуванням, силам цивільного захисту з наступним відшкодуванням державою їх вартості в порядку, встановленому законом; проходити медичний огляд для визначення придатності до військової служби згідно з рішенням військово-лікарської комісії чи відповідного районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, закладів охорони здоров`я Служби безпеки України, а у розвідувальних органах України - за рішенням керівників відповідних підрозділів або військово-лікарської комісії Служби зовнішньої розвідки України, розвідувального органу Міністерства оборони України, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони державного кордону.

Відповідно до підпункту 8 пункту 1 Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, що є додатком 2 до Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 №1487, призовники, військовозобов`язані та резервісти повинні особисто повідомляти в семиденний строк органам, в яких вони перебувають на військовому обліку, про зміну персональних даних, зазначених у статті 7 Закону України Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також надавати зазначеним органам документи, що підтверджують право на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації з підстав, визначених у статті 23 Закону України Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію.

Згідно з положеннями пункту 1, 8, 9, 11 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 лютого 2022 року №154, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації. Територіальні центри комплектування та соціальної підтримки утворюються в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі, інших містах, районах, районах у містах. Залежно від обсягів облікової, призовної та мобілізаційної роботи утворюються районні (об`єднані районні), міські (районні у містах, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки (районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки). Територіальні центри комплектування та соціальної підтримки утворюються, ліквідуються, реорганізовуються Міноборони.

Завданнями територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки є виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації, керівництво військовим обліком призовників, військовозобов`язаних та резервістів на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, здійснення контролю за його станом, зокрема в місцевих держадміністраціях, органах місцевого самоврядування та в органах, що забезпечують функціонування системи військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (крім СБУ та розвідувальних органів України), забезпечення в межах своїх повноважень адміністрування (територіальні центри комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя) та ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів (Реєстр) (районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки), проведення заходів з приписки громадян до призовних дільниць, призову громадян на військову службу, проведення відбору кандидатів для прийняття на військову службу за контрактом, участь у відборі громадян для проходження служби у військовому резерві Збройних Сил, підготовка та проведення в особливий період мобілізації людських і транспортних ресурсів, забезпечення організації соціального і правового захисту військовослужбовців, військовозобов`язаних і резервістів, призваних на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори до Збройних Сил, ветеранів війни та військової служби, пенсіонерів з числа військовослужбовців Збройних Сил та членів їх сімей, участь у військово-патріотичному вихованні громадян, здійснення інших заходів з питань оборони відповідно до законодавства.

Територіальні центри комплектування та соціальної підтримки відповідно до покладених на них завдань, зокрема: ведуть військовий облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також облік громадян України, які уклали контракт добровольця територіальної оборони, ветеранів війни та військової служби, та інших осіб, які мають право на пенсійне забезпечення відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб; оформлюють та видають військово-облікові документи призовникам, військовозобов`язаним та резервістам; забезпечують захист цілісності бази Реєстру, його апаратного та програмного забезпечення, достовірності даних Реєстру, захист від несанкціонованого доступу, незаконного використання, копіювання, спотворення, знищення даних Реєстру, безпеку персональних даних відповідно до Законів України Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів, Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах, Про захист персональних даних та міжнародних договорів у сфері захисту інформації, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України; розглядають звернення військовослужбовців, працівників та членів їх сімей, а також громадян з питань, що належать до компетенції територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, а також ведуть прийом громадян, які звертаються із зазначених питань, видають необхідні довідки та інші документи.

Районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, крім функцій, зазначених у пункті 9 цього Положення, зокрема: організовують з визначеною періодичністю (цілодобово під час проведення мобілізації та/або у період воєнного стану) проведення медичних оглядів та психологічних обстежень військово-лікарськими комісіями військовозобов`язаних і резервістів; оформляють для військовозобов`язаних, резервістів відстрочки від призову під час мобілізації, які надаються в установленому порядку, та проводять перевірку підстав їх надання, ведуть спеціальний облік військовозобов`язаних; забезпечують ведення Реєстру та актуалізацію його бази даних відповідно до законодавства та в порядку, визначеному Міноборони; надають громадянам України інформацію відповідно до статті 9 Закону України Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів шляхом взаємодії (обміну інформацією) через інформаційні (інформаційно-телекомунікаційні) системи Мінцифри в порядку, визначеному спільним наказом Мінцифри з Міноборони.

Правові та організаційні засади створення, функціонування Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, регулює відносини у сфері державної реєстрації громадян України, які перебувають у запасі для комплектування Збройних Сил України та інших утворених відповідно до законів України військових формувань на особливий період, а також для виконання робіт із забезпечення оборони держави, та осіб, приписаних до призовних дільниць (далі - призовники, військовозобов`язані та резервісти) визначені в Закону України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів" від 16 березня 2017 року № 1951-VIII (далі Закон № 1951-VIII).

Статтею 1 Закону №1951-VIII визначено, що Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - Реєстр) - інформаційно-комунікаційна система, призначена для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, створена для забезпечення військового обліку громадян України.

Так, частиною 1 ст.5 Закону №1951-VIII передбачено, що держателем Реєстру є Міністерство оборони України (далі - Держатель Реєстру), розпорядником Реєстру є Генеральний штаб Збройних Сил України (далі - розпорядник Реєстру), а Служба безпеки України та розвідувальні органи України є органами адміністрування та ведення Реєстру. Адміністратором Реєстру є Держатель Реєстру.

Відповідно до ч.1 ст.6 Закону №1951-VIII до Реєстру вносяться, обробляються та зберігаються в базі даних Реєстру такі відомості:

1) персональні дані призовників, військовозобов`язаних та резервістів;

2) службові дані призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

Пунктом 2 ч.1 ст. 9 № 1951-VIII передбачено, що призовник, військовозобов`язаний та резервіст має право, зокрема, звертатися в порядку, встановленому адміністратором Реєстру, до відповідного органу ведення Реєстру з мотивованою заявою щодо неправомірного включення (невключення) до Реєстру запису про себе, виправлення недостовірних відомостей Реєстру.

28.03.2022 відповідно до статті 5 Закону України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів" та з метою встановлення процедури збирання, зберігання, обробки та використання відомостей про призовників, військовозобов`язаних та резервістів Міністерство оборони України видало наказ №94 Про затвердження Порядку ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

Процедури збирання, зберігання, обробки та використання відомостей Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів встановлено Порядком ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженим наказом Міністерства оборони України від 28.03.2022 № 94 (далі Порядок №94) (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно із пунктами 2-4, 6 розділу І Порядку № 94, реєстр - автоматизована інформаційно-телекомунікаційна система, призначена для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, створена для забезпечення військового обліку громадян України.

Основними завданнями Реєстру є:

- ведення військового обліку громадян України;

- забезпечення комплектування Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань особовим складом в мирний час та в особливий період;

- інформаційне забезпечення громадян України, у тому числі осіб, звільнених з військової служби, які мають право на пенсію та членів сімей загиблих військовослужбовців відомостями щодо виконання ними військового обов`язку.

Основними засадами ведення Реєстру є:

- обов`язковість внесення до Реєстру передбачених Законом України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів" відомостей про призовників, військовозобов`язаних та резервістів;

- повнота та актуалізація відомостей Реєстру;

- захищеність Реєстру та внесення до нього відомостей - держава гарантує захист бази даних Реєстру від несанкціонованого доступу, зловживання доступом, незаконного використання відомостей Реєстру, порушення цілісності бази даних Реєстру та його апаратного та програмного забезпечення відповідно до вимог законодавства у сфері захисту інформації.

Дані Реєстру використовуються для реалізації завдань військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також для інформаційного забезпечення громадян України, у тому числі осіб, звільнених з військової служби, які мають право на пенсію, та членів сімей загиблих військовослужбовців відомостями щодо виконання ними військового обов`язку.

Відповідно до 1, 2, 16, 18 розділу ІІ Порядку №94, суб`єктами Реєстру є володілець Реєстру, розпорядник Реєстру, органи адміністрування Реєстру та органи ведення Реєстру.

Володільцем Реєстру є Міністерство оборони України.

Органами ведення Реєстру є ТЦК та СП, Центральне управління СБУ та регіональні органи СБУ, відповідні підрозділи СЗРУ.

Призначена відповідальна особа за ведення Реєстру відповідно до покладених на неї обов`язків здійснює:

- внесення відомостей до електронних форм облікових карток призовників, військовозобов`язаних та резервістів відповідно до нормативно-правових актів з питань ведення військового обліку, взяття (зняття) на військовий облік з перевіркою відповідності персональних та службових даних призовників, військовозобов`язаних та резервістів з існуючими обліковими даними;

- внесення змін до персональних та службових даних призовників, військовозобов`язаних та резервістів на підставі відомостей органів виконавчої влади, інших державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, закладів освіти незалежно від підпорядкування і форми власності, ТЦК та СП, військових частин, а також відомостей, що подаються органу ведення Реєстру призовниками, військовозобов`язаними та резервістами;

- верифікацію персональних та службових даних призовників, військовозобов`язаних або резервістів, у тому числі осіб, звільнених з військової служби, які мають право на пенсію;

- перегляд та друк облікових документів, звітів та статистичних відомостей Реєстру відповідного ТЦК та СП, Центрального управління СБУ та відповідного регіонального органу СБУ, відповідного підрозділу СЗРУ;

- знищення повторного запису з Реєстру.

Пунктом 9 розділу ІІІ Порядку № 94, передбачено, що виправлення недостовірних відомостей Реєстру, а також включення (не включення) до Реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, у тому числі осіб, звільнених з військової служби, які мають право на пенсію, здійснюється за результатами розгляду їхньої мотивованої заяви із зазначенням підстав, передбачених законодавством, яка подається до органів ведення Реєстру.

У відповідності до п.12 Порядку № 94, отримання призовником, військовозобов`язаним та резервістом інформації про своє включення (не включення) до Реєстру та відомості про себе, внесені до Реєстру, здійснюється після особистого звернення та письмового запиту (в якому вказується прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), місце проживання (місце перебування) і реквізити документа, що посвідчує особу, яка подає запит) до органу ведення Реєстру або в електронному вигляді через Єдиний державний веб-портал електронних послуг, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері цифровізації.

Письмовий запит задовольняється протягом десяти календарних днів з дня його надходження.

Згідно з п.2 розділу IV Поряду № 94, актуалізація (внесення змін) відомостей Реєстру здійснюється:

- в електронному режимі - шляхом інформаційної взаємодії між Реєстром та інформаційно-телекомунікаційними системами, реєстрами, базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи;

- у ручному режимі - шляхом внесення призначеною відповідальною особою за ведення Реєстру відомостей до електронних форм облікових карток призовників, військовозобов`язаних та резервістів, відповідно до нормативно-правових актів з питань ведення військового обліку.

Відповідно до п.8 Порядку оформлення (створення) та видачі військово-облікового документа для призовників, військовозобов`язаних та резервістів і форми такого документа, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 2024 року № 559 (далі Порядок № 559), військово-обліковий документ в електронній формі містить такі відомості з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів (за наявності):

1) прізвище;

2) власне ім`я (усі власні імена);

3) по батькові (за наявності);

4) дата народження;

5) реєстраційний номер облікової картки платника податків (крім фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків, офіційно повідомили про це відповідному контролюючому органу і мають відмітку у паспорті);

6) окремий номер запису в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів;

7) відомості про результати медичних оглядів, що проводилися з метою визначення придатності до виконання військового обов`язку;

8) відомості про наявність відстрочки від направлення для проходження базової військової служби для призовників або відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації на особливий період (бронювання) для військовозобов`язаних та резервістів;

9) військове звання (для військовозобов`язаних та резервістів);

10) військово-облікова спеціальність;

11) відомості про виконання військового обов`язку (категорія обліку);

12) відомості про військовий облік (вид обліку та територіальний центр комплектування та соціальної підтримки, в якому перебуває на обліку);

13) відомості щодо звернення або надсилання до Національної поліції повідомлення про вчинення адміністративного або кримінального правопорушення;

14) адреса місця проживання;

15) номери засобів зв`язку;

16) адреси електронної пошти (за наявності);

17) дата і час оновлення облікових даних призовником, військовозобов`язаним та резервістом;

18) дата і час формування військово-облікового документа в електронній формі.

Згідно з абз. 5 п.7 Порядку №559, у разі коли відомості, зазначені у підпунктах 1-5, 8, 11-13 пункту 8 цього Порядку, на момент зчитування не відповідають відомостям, що містяться в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів, військово-обліковий документ в електронній формі вважається недійсним.

Пунктом 4 Порядку №559 передбачено, що у разі невідповідності відомостей, зазначених у посвідченні призовника, тимчасовому посвідченні військовозобов`язаного, військовому квитку осіб рядового, сержантського і старшинського складу та військовому квитку офіцера запасу, відомостям, що містяться у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів, громадянин України для внесення відповідних змін:

- у паперовій формі - повинен звернутися до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу (органу СБУ, розвідувального органу) за місцем перебування на військовому обліку;

- в електронній формі - повинен скористатися засобами електронного кабінету призовника, військовозобов`язаного, резервіста для звернення до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу за місцем перебування на військовому обліку.

Зміни вносяться протягом п`яти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є відповідальними особами за ведення Реєстру до обов`язку яких належить, зокрема, внесення змін до персональних та службових даних військовозобов`язаних на підставі відомостей, що подаються органу ведення Реєстру військовозобов`язаними.

З урахуванням зазначеного ІНФОРМАЦІЯ_7 є органом ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів та повинен забезпечувати актуалізацію його бази даних.

Згідно Тимчасового посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 25.08.2023 позивача було знято з військового обліку та зроблено запис про виключення з військового обліку згідно гр. ІІ-ї, ст. 61а наказу МОУ №402 від 14.08.2008 року зі змінами визнаний непридатним до військової служби із виключенням з військовоо обліку. Протокол №116/1 від 25.08.2023р.

Відповідно до ст.37 ч.6 п.3 Закону України Про військовий обов`язок та військову службу, виключенню з військового обліку у відповідних районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки (військовозобов`язаних та резервістів Служби безпеки України - у Центральному управлінні або регіональних органах Служби безпеки України, військовозобов`язаних та резервістів Служби зовнішньої розвідки України - у відповідному підрозділі Служби зовнішньої розвідки України) підлягають громадяни України, які визнані військово-лікарськими комісіями непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку.

Отже, умовою для виключення особи з військового обліку, є визнання її ВЛК непридатною до військової служби.

Відповідно до п. 1.1. Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України, затвердженого наказом Міністра оборони України від 14 серпня 2008 р. № 402, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17 листопада 2008 р. за № 1109/15800, військово-лікарська експертиза визначає придатність за станом здоров`я до військової служби призовників, військовослужбовців та військовозобов`язаних, установлює причинний зв`язок захворювань, травм (поранень, контузій, каліцтв) та визначає необхідність і умови застосування медико-соціальної реабілітації та допомоги військовослужбовцям.

Як передбачено п. 3.8. Положення про ВЛК, після закінчення медичного обстеження під час мобілізації ВЛК виносить щодо військовозобов`язаного одну із таких постанов:

- "Придатний до військової служби";

- "Тимчасово непридатний до військової служби (вказати дату повторного огляду)";

- "Непридатний до військової служби з виключенням з військового обліку".

Цій нормі кореспондують положення п. 20.3. б Положення про ВЛК - при медичному огляді військовослужбовців та інших контингентів ВЛК приймаються постанови такого змісту: "Непридатний": до військової служби з виключенням з військового обліку.

Як вже було вказано вище судом, 25.08.2023 ВЛК при ІНФОРМАЦІЯ_14 позимвача було визнано непридатним до в/с з виключенням з військового обліку, протокол №116/1 від 25.08.202..

Норми чинного законодавства не вимагають від позивача вчинення будь-яких додаткових дій для виключення з військового обліку, а єдиною і достатньою підставою для вчинення відповідачем 2 дій по виключенню позивача з військового обліку, є визнання позивача непридатним до військової служби за результатами проходження ВЛК.

Разом з цим, у даній справі суд не перебирає повноваження ВЛК та не надає власну оцінку поставленому діагнозу щодо наявності підстав для визнання позивача таким, що не придатний до військової служби, а лише перевіряє дотримання процедури внесення відомостей про позивача до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів стосовно визнання його не придатним до військової служби з виключенням з військового обліку згідно поданих документів, які оформлені відповідно до Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України та Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, місять всі необхідні реквізити та відомості, а також гербові печатки відповідача.

При цьому, під час розгляду справи відповідачі не надали суду належних доказів, що з боку позивача було допущено будь-які порушення під проходження ВЛК, чи подання позивачем підроблених документів під час визнання його не придатним до військової служби з виключенням з військового обліку.

Крім того, відповідачі не надали доказів, що позивачем було повідомлено свідомо неправдиві відомості та/або надані документи містили недостовірні дані та/або були підробленими. Натомість за наслідками здійснення перевірки достовірності військовоблікових документів Позивача слідчим шляхом, даних, які б підтверджували підробку цих документів не здобуто а кримінальне провадження за фактом підробки було закрито постановою слідчого про закриття кримінального провадження від 23.07.2024

Тобто, факт перебування Позивача на військовому обліку у ІНФОРМАЦІЯ_6 , а також зняття його з обліку з одночасним виключенням з військового обліку за результатом проходження військово-лікарської комісії підтверджується належними та допустими доказами.

Відсутність в ІНФОРМАЦІЯ_6 запису в журналі про проходження Позивачем військово-лікарської комісії, на що посилається Відповідач 2 у своїх листах, не спростовує вказаних фактів, та не може бути підставою для невнесення відповідних відомостей до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

Позивач не повинен нести відповідальність за належну організацію внутрішнього документообігу та обліку відомостей про проходження військово-лікарської комісії військвозобов`язаних, яка допущена ІНФОРМАЦІЯ_6 .

З урахуванням вищезазначеного суд вважає, що Відповідач 2 зобов`язаний був внести відомості до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів про Позивача, а саме те, що останній виключений з військового обліку у зв`язку з тим, що він визнаний непридатним до військової служби військово-лікарською комісією та знятий з військового обліку з відміткою «виключений з військового обліку», чого зроблено не було.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що бездіяльність відповідача щодо невнесення відомостей до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів Оберіг стосовно визнання позивача не придатним до військової служби з виключенням з військового обліку є протиправною.

Перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленим ч.2 ст.2 КАС України критеріям, суд не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень, єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства.

Як випливає зі змісту Рекомендації №R (80) 2 Комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої 11.03.1980 року на 316-й нараді заступників міністрів, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Отже, під дискреційним повноваженням суд розуміє таке повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийнятті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибрати один з кількох варіантів рішення.

Згідно з частиною 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Згідно із частиною 2 статті 5 КАС України захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У відповідності до частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно із статтею 17 Закону України Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

У справі Рисовський проти України Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Стаття 13 Конвенції вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності небезпідставної заяви за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається згаданою статтею повинен бути ефективним як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (пункт 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі Афанасьєв проти України від 05.04.2005 (заява № 38722/02)).

Отже, ефективний засіб правого захисту у розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату; винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав та забезпечення їх примусової реалізації, не відповідає розглядуваній міжнародній нормі.

Таким чином, встановивши порушення прав позивача, суд має обрати такий захисту, який з урахуванням конкретних обставин справи буде ефективним з точки зору ч.1 ст.2 КАС України та ст.13 Конвенції та виключатиме можливі подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень у спірних правовідносинах.

Відповідно до ч.2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд дійшов висновку, що здійснення належного захисту у даній справі з урахуванням дискреційних повноважень відповідача 2 є зобов`язання внести до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів інформацію відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , про його виключення з військового обліку на підставі п. З ч. 6 ст. 37 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» згідно його тимчасового посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 29.08.2023 та довідки ВЛК №116/1 від 25.08.2023.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У відповідності до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З огляду на вищевказане, враховуючи обставини встановлені судом, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення.

Згідно з частиною першою статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Зважаючи на задоволення позову, судові витрати, понесені позивачем на сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн., слід стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача 2.

На підставі наведеного та керуючись ст.2, 5, 19, 77, 139, 262, 243, 246 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_3 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ відсутній), ІНФОРМАЦІЯ_2 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ відсутній), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ІНФОРМАЦІЯ_3 про визнання ( АДРЕСА_6 , код ЄДРПОУ відсутній) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_2 , що полягає у невнесенні до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів інформації відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 про його непридатність до військової служби з виключенням його з військового обліку за результатом проходження військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується тимчасовим посвідченням військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 29.08.2023 та довідкою ВЛК №116/1 від 25.08.2023.

Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_7 внести до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів інформацію відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , про його виключення з військового обліку на підставі п. З ч. 6 ст. 37 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» згідно його тимчасового посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 29.08.2023 та довідки ВЛК №116/1 від 25.08.2023.

Стягнути на користь ОСОБА_1 збір у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_2

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня його проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.В. Стрельнікова