Справа № 640/38651/21
Суддя: Калашник Юлія Вікторівна
Дата ухвалення: 2025-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

З ПИТАНЬ РОЗ`ЯСНЕННЯ СУДОВОГО РІШЕННЯ

10 вересня 2025 року Справа № 640/38651/21 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Калашник Ю.В., розглянув у порядку письмового провадження заяву Головного управління Національної поліції в Київській області про роз`яснення судового рішення у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 07.04.2025 у справі №640/38651/21 позовну заяву ОСОБА_1 задоволено, зокрема: зобов`язано Головне управління Національної поліції в Київській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки виплати грошової компенсації за невикористані дні щорічної чергової оплачуваної відпустки за 2016, 2017, 2018, 2019 роки, за період з 04.01.2020 по 22.09.2021.

10.07.2025 рішення набрало законної сили.

08.09.2025 до суду через підсистему «Електронний суд» надійшла заява Головного управління Національної поліції в Київській області (вх. № 44681), в якій заявник просить суд роз`яснити резолютивну частину рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 07.04.2025 в частині того, як саме розраховувати середній заробіток, що створює правову невизначеність та ускладнює його виконання у частині визначення суми до виплати.

За приписами частини 3 статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження.

Таким чином, відповідно до частини 3 статті 254 КАС України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 07.04.2025, в порядку письмового провадження.

Суд, дослідивши матеріали справи, розглянувши заяву позивача про роз`яснення судового рішення, дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

За правилами статті 254 КАС України, роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Системне тлумачення положень вказаної статті дозволяє дійти висновку, що судове рішення може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок незрозумілості резолютивної частини рішення.

Метою роз`яснення судом ухваленого ним рішення є усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення щодо неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового рішення є його незрозумілість, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового рішення, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового рішення виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Розглядаючи подану відповідачем заяву суд встановив, що остання не містить чітких посилань на те, що певні частини рішення суду (резолютивна частина) викликають труднощі в їх розумінні та в чому саме вони полягають.

Так, доводи заявника щодо того, що у судовому рішенні не конкретизовано за який саме розрахунковий період має обчислюватися середній заробіток є необґрунтованими та безпідставними, оскільки судом зобов`язано Головне управління Національної поліції в Київській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за період з 04.01.2020 по 22.09.2021.

В силу викладеного, приписами ст. 254 КАС України передбачена можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню, та стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

У своїй заяві відповідач посилається на приписи статті 117 Кодексу законів про працю України та зауважує, що у разі затримки з вини роботодавця виплати належних при звільненні сум, працівнику виплачується середній заробіток за весь час затримки, але не більше ніж за шість місяців.

Зазначає, що у справі №640/38651/21 суд зобов`язав виплатити середній заробіток за період понад 20 місяців, що суттєво перевищує визначене у КЗпП обмеження. Водночас у тексті судового рішення відсутні вказівки щодо можливості або неможливості застосування шестимісячного обмеження, як і пояснення, чи суд визнав за доцільне відступити від загального правила з огляду на спеціальний статус поліцейського.

З цього приводу, суд окремо звертає увагу, що механізм, визначений статтею 254 КАС України, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, вказує на не можливість виконання судового рішення, або не врахування судом всіх обставини у справі при прийнятті судового рішення, внаслідок чого є не можливим чи утрудненим його виконання. У разі незгоди з судовим рішенням та викладеними у ньому обставинами особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане цим Кодексом.

При цьому, суд наголошує, що роз`яснюючи рішення, суд не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Відтак, процесуальна процедура роз`яснення судового акту виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст судового рішення.

Таким чином, суд вважає, що обставини, покладені відповідачем в обґрунтування заяви про роз`яснення судового рішення, не свідчать про незрозумілість судового рішення та не є підставою для його роз`яснення відповідно до положень статті 254 КАС України, оскільки резолютивна частина рішення суду викладена чітко та зрозуміло, а також не допускає її неоднозначного тлумачення.

За неведеного вище, суд дійшов висновку про необґрунтованість поданої заяви про роз`яснення рішення суду та відсутність підстав для її задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 4, 243, 248, 254 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви Головне управління Національної поліції в Київській області про роз`яснення рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 07.04.2025 у справі №640/38651/21.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня її підписання.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ю.В.Калашник