Справа № 160/18893/24
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2025-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

11 вересня 2025 року м. Дніпросправа № 160/18893/24

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),

суддів: Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання: Беседа Г.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро, апеляційну скаргу Комунального підприємства «Затишне місто» Павлоградської міської ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.05.2025 року (суддя Серьогіна О.В., м. Дніпро, повний текст рішення складено 16.05.2025 року) в справі №160/18893/24 за позовом Комунального підприємства «Затишне місто» Павлоградської міської ради до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

в с т а н о в и в:

15.07.2024 року КП «Затишне місто» Павлоградської міської ради (далі по тексту позивач) звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі по тексту відповідач), в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 29.03.2024 року.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.05.2025 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, КП «Затишне місто» Павлоградської міської ради, подало апеляційну скаргу, в якій просило скасувати рішення, прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог. Свої вимоги обґрунтовувало тим, що судом не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, висновки суду не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Апелянт вказував, що ГУ ДПС у Дніпропетровській області було грубо порушено процедуру розгляду заперечень на акт перевірки № 6656/04-36-04-10/37085410 від 22.02.2024 року, що є самостійною та безумовною підставою для скасування податкового повідомлення-рішення. Позивач вважає помилковими висновки суду першої інстанції та таким, що не ґрунтується на належному застосуванні норм матеріального права. Право платника податків на належний розгляд його заперечень контролюючим органом не залежить виключно від зазначення ним вимоги про особисту участь. Відповідно до пп. 86.7.3 ст. 86 ПКУ, контролюючий орган зобов`язаний розглянути заперечення по суті, дослідити надані документи та аргументи платника, незалежно від того, чи заявляв платник про бажання бути присутнім на засіданні комісії чи ні. Позивач отримав лист ГУ ДПС у Дніпропетровській області № 20055/6/04-36-04-10-21 від 25.03.2024 року про розгляд заперечень лише після дати самого розгляду. Апелянт вказував, що акт камеральної перевірки № 6656/04-36-04-10/37085410 від 22.02.2024 року ґрунтується на недостовірних даних та не відповідає фактичним обставинам справи. Акт перевірки містить невірні відомості щодо сум грошових зобов`язань, посилаючись на нібито непогашені податкові борги, які або не існували, або були врегульовані раніше. Відповідачем не надано належних доказів існування поточного податкового боргу за період, щодо якого винесено ППР. Посилання відповідача на постанову суду від 21.07.2017 року у справі 804/8946/16 (борг 980506,86 грн) та наказ №970 щодо боргу за 2014 рік, який нібито сплачувався несвоєчасно, є безпідставними для винесення ППР за ІІ квартал 2023 року. Суд першої інстанції не дослідив, чи був цей борг погашений, чи є він актуальним, а також не витребував детальний розрахунок боргу за 2014 рік. Платіжна інструкція № 247 від 02.05.2023 року підтверджує сплату екологічного податку за І квартал 2023 року в сумі 2600000 грн, при цьому переплата по сплаті екологічного податку станом на 02.05.2023 року складала 531067,20 грн. Наявність переплати повністю нівелює підстави для нарахування податкового зобов`язання та штрафних санкцій за ІІ квартал 2023 року, оскільки, відповідно до п. 87.9 ст. 87 ПК України, кошти, що надійшли на рахунки органів ДПС, зараховуються на погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення, а отже, наявна переплата мала б покрити будь- які гіпотетичні заборгованості. Апелянт вказував, що копії листів ДПС підтверджують обставини листування між сторонами щодо розгляду заперечень та неможливість позивача взяти участь у цьому процесі. Апелянт вказував, що суд першої інстанції прийняв позицію відповідача, активно сприяв представнику відповідача у зборі та наданні доказів.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені ПК України. Платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого Кодексом для подання податкової декларації. Відповідно до ст. 124 ПК України, у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу. Діяння, передбачені пунктом 124.1 статті вчинені умисно, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання, діяння, вчинені повторно протягом 1095 календарних днів або які призвели до прострочення сплати грошового зобов`язання на строк більше 90 календарних днів, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 50 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання. Податковим правопорушенням, у відповідності із п.109.1 ст.109 Податкового кодексу України, є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (у т. ч. осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом. Особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених Кодексом. Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності. Не вжиття платником податків достатніх заходів щодо дотримання правил та норм податкового законодавства, або якщо контролюючий орган доведе, що вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються не достатніми, платник податків вважається винною у вчиненні правопорушення. Суд першої інстанції вказував, що 23.02.2024 року відбулися зміни абз. 1 п.п. 86.7.3. п.86.7 ст. 86 ПК України, відповідно до яких платник податків має право брати участь у розгляді матеріалів перевірки особисто або через свого представника, у тому числі в режимі відеоконференції, про що зазначає у поданих запереченнях. Безпосередньо під час розгляду матеріалів перевірки платник податків має право надавати письмові (крім випадків розгляду матеріалів перевірки у режимі відеоконференції) та/або усні пояснення з приводу предмета розгляду. Із поданих позивачем заперечень 14.03.2024 року за № 251/24 не вбачається, що позивач наголошував на особистій присутності під час їх розгляду, або у режимі відеоконференції. Встановлено, що рішенням ДОАС від 05.05.2020 року у справі 160/12927/19 задоволено позовну вимоги ГУ ДПС у Дніпропетровській області про стягнення податкового боргу (у тому числі з екологічного податку) з КП «Затишне місто» у розмірі 6542915,67 грн. КП «Затишне Місто» самостійно звернулось до суду із заявою про відстрочення/ розстрочення виконання судового рішення у справі №160/12927/19. Ухвалою від 30.06.2020 року у справі 160/12927/19 судом задоволено заяву позивача й відстрочено виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.05.2020 у справі № 160/12927/19 про стягнення податкового боргу в сумі 6 542 915,67 грн. до 25 серпня 2020 року. Розстрочено виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.05.2020 у справі № 160/12927/19 про стягнення податкового боргу в сумі 654 2915,67 грн. на 36 (тридцять шість) місяців із виплатою щомісячно по 181 747,66 грн. із початком виплат з 25.08.2020 року. Згідно даних ІКП за кодом платежу 19010300 екологічний податок контролюючим органу було враховано висновки викладені в ухвалі від 30.06.2020 року та відстрочено сплату податкового боргу з початком сплати 26.08.2020 року. Надалі кожного наступного місяця 26 числа протягом 36 місяців. Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.02.2017 року у справі 804/8946/16 задоволено позовні вимоги Західно-Донбаської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області (правонаступник ГУ ДПС у Дніпропетровській області) про стягнення податкового боргу з екологічному податку в сумі 501 717, 41 грн. з рахунків позивача у банках, які обслуговують КП «Затишне місто» на користь державного бюджету. Суд першої інстанції вказував, що додані позивачем до позову копій платіжних доручень та платіжних інструкцій на підтвердження своєчасності сплати ним сум узгоджених грошових зобов`язань, які наведені у акті перевірки, з урахуванням наявності у позивача податкового боргу станом на момент проведення перевірки, на погашення якого відповідачем були спрямовані сплачені позивачем кошти, виходячи з обов`язку контролюючого органу, який міститься у п.87.9 ст.87, п.131.2 ст.131 ПК України, не можуть бути прийняті судом в якості доказів підтвердження своєчасної їх сплати, оскільки обов`язок погашення податкового боргу у першу чергу (за черговістю його виникнення) покладено і на позивача згідно наведених приписів податкового законодавства. З урахуванням того, що за рахунок сплачених позивачем коштів був погашений його податковий борг за черговістю його виникнення, факт порушення позивачем строків сплати сум узгоджених грошових зобов`язань з екологічного податку, які наведені в акті перевірки, підтверджений матеріалами справи та позивачем не спростований. Позивачем доказів відсутності податкового боргу з екологічного податку станом на момент проведення перевірки, суду не було надано. Суд першої інстанції прийшов до висновку, що позивачем вчинене правопорушення щодо порушення строків сплати сум узгоджених грошових зобов`язань, які наведені у акті перевірки, тому позивача правомірно притягнуто до фінансової відповідальності у вигляді нарахування штрафу у розмірі 5 % та 10% за спірним податковим повідомленням-рішенням на підставі п.124.1 ст.124 ПК України, у зв`язку із чим обґрунтованих підстав для його визнання протиправними та скасування у суду не має.

Згідно матеріалів справи, рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.05.2020 року у справі 160/12927/19 задоволено позовні вимоги ГУ ДПС у Дніпропетровській області про стягнення податкового боргу (у тому числі з екологічного податку) з КП «Затишне місто» у розмірі 6542915,67 грн.

КП «Затишне Місто» звернулось до суду із заявою про відстрочення/ розстрочення виконання судового рішення у справі №160/12927/19. Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.06.2020 року у справі 160/12927/19 відстрочено виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.05.2020 у справі № 160/12927/19 про стягнення податкового боргу в сумі 6542915,67 грн. до 25 серпня 2020 року. Розстрочено виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.05.2020 у справі № 160/12927/19 про стягнення податкового боргу в сумі 6542915,67 грн. на 36 (тридцять шість) місяців із виплатою щомісячно по 181747,66 грн. із початком виплат з 25.08.2020 року.

Також встановлено, що постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.02.2017 року у справі 804/8946/16 задоволено позовні вимоги Західно-Донбаської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області (правонаступник ГУ ДПС у Дніпропетровській області), стягнуто кошти з рахунків Комунального підприємства «Затишне місто» Павлоградської міської ради у банках, які обслуговують Комунальне підприємство «Затишне місто» Павлоградської міської ради на користь державного бюджету заборгованість по податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) та по екологічному податку (надходження від розміщення відходів у спеціально відведених для цього місцях чи на об`єктах, крім розміщення окремих видів відходів як вторинної сировини) в сумі 980506,86 грн.

ГУ ДПС у Дніпропетровській області вказує, що в ІКПП КП «Затишне місто» Павлоградської міської ради рахувалась несплата податкових заповзань, зокрема щодо розстрочення стягнення податкового боргу.

ГУ ДПС у Дніпропетровській області вказує, що ним були прийняті рішення про розстрочення/відстрочення сплати податкового боргу №84257/10 від 20.08.2020 року та рішення №84257/10 прийняте на підставі ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.06.2020 по справі №160/12927/19 розстрочено стягнення податкового боргу на 36 місяців із виплатою щомісячно по 181747,46 грн. із початком виплати 28.08.2020 року.

ГУ ДПС у Дніпропетровській області проведена камеральна перевірка КП «Затишне місто» Павлоградської міської ради щодо порушення термінів сплати (перерахування) екологічного податку, за результатом якої складено акт №6656/04-36-04-10/37085410 від 22.02.2024 року. Висновками акту встановлено порушення п.п. 16.1.14 п.16.1. ст.16, п.57.1 ст.57 ПК України щодо термінів сплати узгоджених сум грошового зобов`язання з екологічного податку, затримка на 1427, 1298, 1527, 1427, 1527, 1207, 1427, 1298, 189, 219, 84, 84, 38, 97, 266, 311, 311, 250,7, 267, 304, 281, 66,189, 189, 84, 36, 250, 266, 267,15, 158, 8, 334, 84, 128 календарних днів сплати податків в сумі 1312735,29 грн.

Не погоджуючись з висновками акту, КП «Затишне місто» Павлоградської міської ради звернулось до ДПС України, Головного управління ДПС у Дніпропетровській області із запереченнями №6656/04-36-04-10/37085410 від 22.02.2024 року. Листом №20055/6/04-36-04-10-21 від 25.03.2024 року Головне управління ДПС повідомило про те, висновки акту є обґрунтованими та такими, що відповідають чинному законодавству. Листом № 8010/6/99-00-04-01-01-06 від 21.03.2024 року ДПС України повідомило про необґрунтованість заперечень на акт.

29.03.2024 року Головного управління ДПС у Дніпропетровській області прийнято податкове повідомлення-рішення № , яким КП «Затишне місто» Павлоградської міської ради визначено сплату штрафу у розмірі 5% і 10 % на загальну суму 129019,04 грн.

Не погодившись із податковим повідомленням-рішенням № , позивач оскаржив його до ДПС України, за результатом чого прийняте рішення 12.06.2024 року за № 17684/6/99-00-06-03-05, яким скарга залишена без задоволення.

Обґрунтовуючи свою незгоду з застосуванням штрафних санкцій за порушення термінів сплати узгоджених платежів, позивач вказує, що своєчасно та в повному обсязі сплачував розстрочений ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.06.2020 року у справі 160/12927/19 податковий борг.

Долучено до матеріалів справи платіжні інструкції № 285 від 30.06.2022 року на суму 66935,42 грн., № 377 від 30.08.2022 року на суму 66935,42 грн., № 133 від 25.02.2022 року на суму 35164,14 грн., № 49 від 27.01.2023 року на суму 66395,42 грн., № 641 від 29.12.2022 року на суму 66395,42 грн., № 355 від 23.09.2021 року на суму 66395,42 грн., № 43 від 25.01.2022 року на суму 34395,42 грн, № 46 від 21.01.2022 року на суму 32000,00 грн., № 552 від 21.12.2021 року на суму 66395,42 грн., № 493 від 29.11.2021 року на суму 66395,42 грн., № 420 від 28.10.2021 року на суму 30495,52 грн,, № 414 від 25.10.2021 року на суму 35900,00 грн., № 444 від 26.09.2022 року на суму 66395,42 грн.

Відповідно до платіжної інструкції № 247 від 02.05.2023 року на суму 2600000,00 грн. КП «Затишне місто» Павлоградської міської ради сплачує екологічний податок. Позивач пояснює, що такою податковою інструкцію сплачує всю наявну у нього податкову заборгованість.

ГУ ДПС у Дніпропетровській області пояснює, що станом на 23.09.2021 відповідно даних ІКП 2021 року за позивачем обліковувалась заборгованість з екологічного податку у розмірі 1797601,96, з яких недоїмка - 1743989,63 та залишок несплаченої пені 53612,33 грн. Кошти за платіжними дорученнями пішли на погашення податкового боргу за минулі роки. Контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків, про що зазначено в пункті 87.9статті 87 ПКУ. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 ПКУ або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

Листом від 31.03.2017 року № 357/17 КП «Затишне місто» Павлоградської міської ради повідомляло начальника Західно-Донбаської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про сплату платіжними дорученнями податкових зобов`язань. Листом від 04.04.2017 року № 5430/10/04-10-17 повідомлено про надходження коштів та складання графіку перенесення термінів срлати розстрочених сум.

Листом від 24.05.2023 року № 2484/23 КП «Затишне місто» Павлоградської міської ради повідомляло начальника ГУ ДПС у Дніпропетровській області про сплату платіжним дорученням розстроченого боргу. Листом від 25.05.2023 року № 38106/6/04-36-13-08-11 повідомлено позивача про сплату частини розстроченого боргу.

Згідно листа ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 28.08.2020 року № 84257/10/04-36-54-60 повідомлено КП «Затишне місто» Павлоградської міської ради про розстрочення сплати податкового боргу у сумі 3584039,98 грн., граничні строки сплати розстрочених сум податкового боргу визначені у графіку, попереджена про необхідність своєчасної сплати розстроченої суми податкового боргу.

Згідно пп.14.1.39 п. 14.1 ст. 14 ПКУ України, грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до п.п. 36.1, 36.2 ст. 36, п. 54.1 ст. 54 ПК України платник податку зобов`язаний обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Податковий обов`язок виникає у платника за кожним податком та збором. Платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно п. 38.1 ст. 38 ПК України виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Відповідно до п. 87.9 ст. 87 ПК України у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. Спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобов`язання перед погашенням податкового боргу забороняється, крім випадків спрямування цих коштів на виплату заробітної плати та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Отже, норми ПК України визначають обов`язок для платника податків своєчасно сплачувати податкові зобов`язання.

Передбачено, що у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. Сплачені КП «Затишне місто» Павлоградської міської ради кошти як сплата розстрочених податкових зобов`язань, спрямовувались в рахунок погашення попередніх боргів.

Пунктом 31.1 ст. 31 ПК України передбачено, що строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно.

Згідно п.п. 124.1 124.3 ст. 124 ПК України у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу. Якщо зарахування коштів з електронного рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість в оплату узгодженої суми грошового зобов`язання, визначеного в уточнюючому розрахунку до податкової декларації, здійснюється на наступний операційний день, штрафи, визначені у цьому пункті, не застосовуються. Діяння, передбачені пунктами 124.1, 124.1-1 цієї статті, вчинені умисно, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання. Діяння, передбачені пунктом 124.2 цієї статті, вчинені повторно протягом 1095 календарних днів або які призвели до прострочення сплати грошового зобов`язання на строк більше 90 календарних днів, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 50 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання.

Отже, норми ПК України встановлюють обов`язок сплатити самостійно задекларовані суми податкового зобов`язання. Обов`язок по сплаті виникає не пізніше 10 днів після закінчення строку граничного для подання відповідної податкової звітності.

Податковим органом зафіксовано та позивач не заперечує, що ним допущено несвоєчасну сплату податкового зобов`язання з екологічного податку, зокрема по розстроченому зобов`язанню згідно ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.06.2020 року у справі 160/12927/19 та згідно постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.02.2017 року у справі 804/8946/16 про стягнення податкового боргу.

Слід вказати, що відповідачем розглянуто заперечення на акт камеральної перевірки, надано відповідь.

Норми ПК України встановлюють відповідальність у разі вчасної несплати самостійно задекларованих сум податку. У разі несвоєчасної сплати самостійно узгодженого податного зобов`язання передбачена відповідальність у вигляді штрафу, розмір якого залежить від кількості днів простроченої сплати. Несвоєчасна сплата узгодженого податного зобов`язання тягне за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання. Несвоєчасна сплата, вчинена повторно протягом 1095 календарних днів, або на строк більше 90 календарних днів, - тягне за собою накладення штрафу в розмірі 50 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання.

Згідно п. 109.1, п. 109.2 ст. 109 ПК України податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом. Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно п.п. 112.1, 112.2, 112.7, 112.8 ст. 112 ПК України, особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання. Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності. У разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Порядок доведення обставин, за яких особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинене податкове правопорушення, в межах судового провадження визначається процесуальним законодавством. Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.

Обставинами, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є: сплив строків давності застосування штрафів за вчинення податкового правопорушення; вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, яка діяла у відповідності до індивідуальної податкової консультації, наданої такому платнику податків у паперовій або електронній формі, за умови, що така консультація зареєстрована в єдиному реєстрі індивідуальних податкових консультацій, або до узагальнюючої податкової консультації та/або до висновку об`єднаної палати, Великої Палати Верховного Суду щодо застосування норми права, від якого в подальшому було відступлено; вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, яка діяла у відповідності до правових висновків Верховного Суду, викладених у рішенні за результатами розгляду зразкової справи, які в подальшому було змінено за наслідками перегляду Великою Палатою Верховного Суду; вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок незаконних рішень, дій або бездіяльності контролюючих органів; вчинення діяння (дії або бездіяльності) з вини банку, органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, установи - учасника платіжної системи, еквайрія (щодо податкових правопорушень, передбачених статтями 124 і 125-1 цього Кодексу); вчинення діяння (дії або бездіяльності) з вини оператора поштового зв`язку, інформація про якого міститься в Єдиному державному реєстрі операторів поштового зв`язку, за умови виконання обов`язку, визначеного абзацом другим пункту 49.6 статті 49 цього Кодексу; вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок виявлення в роботі електронного кабінету технічної та/або методологічної помилки чи технічного збою в роботі електронного кабінету і визнання такої помилки/збою технічним адміністратором та/або методологом електронного кабінету або згідно з повідомленням на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, або підтвердження її/його існування рішенням суду, якщо порушення були зумовлені виключно технічною та/або методологічною помилкою чи технічним збоєм у роботі електронного кабінету; самостійне виправлення платником податків з дотриманням порядку, вимог та обмежень, передбачених статтею 50 цього Кодексу, помилок, що містяться у раніше поданих ним податкових деклараціях та розрахунках (уточнюючих податкових деклараціях та розрахунках), за умови сплати самостійно донарахованих податкових зобов`язань та штрафних (фінансових) санкцій (штрафів), передбачених пунктом 50.1 статті 50 цього Кодексу (щодо правопорушення, передбаченого пунктом 123.1 статті 123 цього Кодексу); вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору); вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, яка діяла відповідно до консультації з питань практичного застосування окремих норм законодавства України з питань митної справи, наданої в письмовій або електронній формі, а також до узагальнюючої консультації, зокрема на підставі того, що у подальшому такі консультації були змінені або скасовані; вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, яка діяла відповідно до наданого попереднього рішення митного органу про застосування окремих положень законодавства України з питань митної справи, у тому числі в разі, якщо таке рішення в подальшому було відкликано з причин, встановлених пунктами 2, 3 частини сьомої статті 23 Митного кодексу України; інші випадки звільнення від фінансової відповідальності, передбачені цим Кодексом або Митним кодексом України.

Відповідальність за несвоєчасну сплату узгодженого податкового зобов`язання у вигляді штрафу настає у разі коли така несплата вчинена умисно, без наявності непереборних та незалежних від платника обставин.

Передбачено, що діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені до контролюючого органу обставини, які свідчать, що платник податків не удавано, не цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог податкового законодавства.

КП «Затишне місто» Павлоградської міської ради не повідомляло відповідача про труднощі, що виникли зі сплатою податкових зобов`язань.

Сплата податків, є одним з основних обов`язків платників, у своїй діяльності вони повинні враховувати таких обов`язок та не уникати його, розподіляти кошти прибутку таким чином, щоб можливо було сплатити обов`язкові платежі.

Згідно п. 109.3, п. 109.4 ст. 109 ПК України порушення податкового законодавства та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України. У випадках, визначених пунктом 119.3 статті 119, пунктами 123.2-123.5 статті 123, пунктами 124.2, 124.3 статті 124, пунктами 125-1.2-125-1.4 статті 125-1 цього Кодексу, необхідною умовою притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення є встановлення контролюючими органами вини особи.

Особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.

Головне управління ДПС у Дніпропетровській області встановило порушення позивачем п.п. 16.1.14 п.16.1. ст.16, п.57.1 ст.57 ПК України щодо термінів сплати узгоджених сум грошового зобов`язання з екологічного податку, встановлено можливість здійснення сплати податкових зобов`язань, адже попередньо сплачувались кошти, які спрямовано на погашення попередніх за черговістю зобов`язань.

Затримка сплати узгоджених податкових зобов`язань при обізнаності про їх обов`язкову сплату та із наявністю обов`язку щодо своєчасної сплати податкового зобов`язання визначається як протиправна дія платника податків. Невиконання або неналежне виконання встановлених законодавством правил є наслідком дій (бездіяльності) особи, які кваліфікуються як умисні, оскільки як невиконання так і неналежне виконання є порушенням обов`язків закріплених для платника податків.

У постанові від 31.01.2020 року у справі № 821/819/17 Верховний Суд вказував, що саме протиправність дії/бездіяльності є обов`язковою умовою для визнання такої дії/бездіяльності правопорушенням. Для вирішення питання про наявність/відсутність підстав для застосування до платника податку відповідальності, необхідно встановити причини, що зумовили допущення такого пропуску, та перевірити чи вчинив платник податку усі залежні від нього дії з метою належного виконання податкового обов`язку.

Відповідно до п. 4.1 ст. 4 ПК України, податкове законодавство ґрунтується на принципах рівності усіх платників перед законом, недопущення будь-яких проявів податкової дискримінації - забезпечення однакового підходу до всіх платників податків незалежно від соціальної, расової, національної, релігійної приналежності, форми власності

Згідно ч. 1, ч. 6 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

У разі задоволення позовних вимог позивача, документально підтверджені та здійснені ним судові витрати повертаються за рахунок бюджетних асигнувань відповідача суб`єкта владних повноважень. У разі відмові у задоволенні позовних вимог, судові витрати позивачу не повертаються.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін, як таке, що прийняте з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись статтями 242, 315, 316, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства «Затишне місто» Павлоградської міської ради - залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.05.2025 року в справі №160/18893/24 залишити без змін.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів, відповідно до ст., ст. 328, 329 КАС України.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова

суддя Л.А. Божко

суддя Ю. В. Дурасова