Справа № 360/1563/24
Суддя: Місюра К. В.
Дата ухвалення: 2025-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 360/1563/24
Провадження № 2-а/188/14/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2025 року Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді Місюри К.В.,

за участю секретаря судового засідання Лисяк А.Є.,

позивача ОСОБА_1

представника позивача Бондарєвої В.В.

представника відповідача не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у смт. Петропавлівка адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із зазначеним адміністративним позовом та в обґрунтування позовних вимог вказав, що постановою 03.12.2024 року начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 полковником ОСОБА_2 складено постанову № 38 відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності та накладення штрафу у розмірі 59 500 грн.

Позивач вважає, що постанова є необґрунтованою, незаконною та складена з порушенням норм КУпАП, оскільки не відповідає вимогам законодавства та фактичним обставинам справи.

Під час винесення постанови відповідач не з`ясував обставини справи, не дослідив суб`єктивну сторону правопорушення. У даному випадку ніяких доказів його вини немає, а відповідно і складу правопорушення.

Зазначає, що у в протоколі про адміністративне правопорушення та в постанові про притягнення до адміністративної відповідальності відсутні відомості щодо того, що він як сторона по справі, був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, що є порушенням ст. 268 КУпАП.

Вважає постанову про накладення щодо нього адміністративного стягнення протиправною та просить її скасувати.

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовні вимоги в повному обсязі та просять їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився , про час та місце слухання справи належним чином повідомлений , заяв чи клопотань від нього на адресу суду не надходило.

Вислухавши позивача , його представника , дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав підстав.

Судом встановлено, що 03 грудня 2024 року начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 полковником ОСОБА_2 складено постанову № 38 відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності та накладення штрафу у розмірі 59 500 грн.

29.10.2024 року начальником ІНФОРМАЦІЯ_3 винесено припис на виконання завдання щодо відрядження працівників воєнкомату до «Лисичанськводоканал» з метою перевірки з організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, забезпечення та функціонування системи військового обліку.

30 жовтня 2024 року комісією було проведено перевірку « ІНФОРМАЦІЯ_4 ». Про результати перевірки не було повідомлене а ні керівнику підприємства (директор - ОСОБА_1 ), а ні відповідальній особі за ведення військового обліку на підприємстві ОСОБА_3

28 листопада 2024 року на адресу ЛКСП «Лисичанськводоканал» надійшов лист за №СД/3798 від 27.11.2024 року про те, що директору

«Лисичанськводоканал» ОСОБА_4 необхідно прибути особисто до ІНФОРМАЦІЯ_3 з метою ознайомлення та отримання акту про проведення перевірки 30.10.2024 року.

30.10.2024 року позивач прибув до ІНФОРМАЦІЯ_3 , де його було ознайомлено з актом перевірки стану організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, забезпечення функціонування системи військового обліку у ЛКСП «Лисичанськводоканал» від 30.10.2024року (далі - Акт).

Крім того, в цей день інструктором відділення рекрутінгу та комплекту ІНФОРМАЦІЯ_3 сержантом ОСОБА_5 складено відносно ОСОБА_1 . Протокол № 38 від 03.12.2024 року про адміністративне правопорушення (далі - Протокол).

А також, 03.12.2024 року вручено Постанову № 38 по справі про адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 210-1 КУпАП України про адміністративне правопорушення.

В Акті зазначено, що:

в питанні № 2, а саме Графік звіряння, затверджений керівником відповідних державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій потребує доопрацювання. Але при цьому не зазначено та не надано жодних зауважень щодо того, що саме необхідно доопрацювати у графіку;

в питанні № 10, а саме організація та стан бронювання військовозобов`язаних, які працюють на підприємстві вказано, що 4 чоловіка заброньовано через портал Дія з 5 працюючих, що складає 80%. Рішення про відсутність критичності, лист повідомлення ІНФОРМАЦІЯ_5 не надіслано про відсутність критичності, рахується як бронь. Надано дані для бронювання на працівників, які призупини, трудового договору відсутні (залишилися на ТОТ), з ким призупинили ТД немає списку та портал Дія рахує всіх в/з також ПТ , що вводить в оману портал Дія при проведенні бронювання.

30-31 липня 2024р. ЛКСП «Лисичанськводоканал» проводило бронювання військовозобов`язаних працівників підприємства в електронній формі засобами Єдиного державного вебпорталу електронних послуг (далі портал Дія), відповідно до Порядку бронювання військовозобов`язаних під час воєнного стану засобами Єдиного державного вебпорталу електронних послуг, затвердженого України від 05.06.2024р.№ 650,а саме були заброньовані наступні працівники підприємства:

1. ОСОБА_1 , директор підприємства;

2. ОСОБА_3 , заступник директора;

3. ОСОБА_6 , начальник автотранспортної служби;

4. ОСОБА_7 , машиніст екскаватора одноковшового,

що підтверджується результатами бронювання за заявою №018 від 31.07.2024р. та заявою №851 від 30.07.2024р.

Відповідно до пункту 14 Порядку бронювання військовозобов`язаних під час воєнного стану засобами Єдиного державної (далі - Порядок), під час формування списку з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - Реєстр військовозобов`язаних) шляхом електронної інформаційної взаємодії отримуються відомості щодо:

загальної кількості військовозобов`язаних в державному органі, на підприємстві, в установі, які формуються на підставі даних з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування;

загальної кількості військовозобов`язаних в державному органі, на підприємстві, в установі, яким надана відстрочка та які переведені на спеціальний військовий облік.

Пунктом 15 Порядку встановлено, що керівник державного органу, підприємства, установи або уповноважена ним особа може подати заяву в електронній формі засобами Порталу Дія та отримати інформацію про військовозобов`язаних в державному органі, на підприємстві, в установі, яким надана відстрочка та які переведені на спеціальний військовий облік, що міститься в Реєстрі військовозобов`язаних.

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру військовозобов`язаних, станом на 31.07.2024 року за ЛКСП «Лисичанськводоканал» обліковувалося усього 73 особи військовозобов`язаних, ліміт бронювання становить 50%, було заброньовано 4 працівника підприємства, що складає 5,5% від загальної кількості військовозобов`язаних, доступно до бронювання ще було 32 особи.

Формування списку засобами Порталу Дія завершується накладення

кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису керівника державного органу, підприємства, установи або уповноваженої ним особи.

Сформований список перевіряється засобами Реєстру військовозобов`язаних з метою перевірки наявності особи в зазначеному Реєстрі.

Отже, керівник підприємства, що має право на бронювання своїх працівників, подає на порталі «Дія» списки на бронювання та засвідчує заяву електронним підписом. Система автоматично перевіряє, чи працівник офіційно працевлаштований.

Відповідно до пункту19 Порядку бронювання військовозобов`язаних під час воєнного стану засобами Єдиного реєстру у разі позитивного результату перевірки, проведеної відповідно до пункту 18 цього Порядку, засобами Реєстру

військовозобов`язаних автоматично здійснюється переведення військовозобов`язаного на спеціальний військовий облік на строк відстрочки.

З моменту переведення військовозобов`язаного на спеціальний військовий облік : вважається заброньованим та йому надається відстрочка на період визначений пунктом 2 Порядку бронювання військовозобов`язаних під час воєнного стану, затвердженого постановою КМУ від 27 січня 2023 р. № 76.

Згідно пункту 20 вказаного Порядку, якщо військовозобов`язаний не підлягає бронюванню, про що керівнику державного органу, підприємства, установи повідомляється засобами Порталу Дія, у разі: відсутності в Реєстрі військовозобов`язаних відомостей про військовозобов`язаного; відсутності в Реєстрі військовозобов`язаних відомостей про перебування військовозобов`язаного у трудових відносинах з державним органом, підприємством, установою.

Порядок бронювання військовозобов`язаних під час воєнного стану засобами Єдиного державного вебпорталу електронних послуг, затверджений постановою КМ України від 05.06.2024р. № 650, передбачає можливість бронювання працівників підприємства під час мобілізації через портал Дія (засобами Єдиного державного веб потралу економіки України від 29.08.2024 року № 2704-20/64638-09.

Слід зазначити, що листами від 31.07.2024 року № 31/07/02-2024 та від 01.08.20 року №01/08/02-2024, ЛКСП «Лисичанськводоканал`направило повідомлення про бронювання військовозобов`язаних для зарахування їх та соціальної підтримки, де перебувають на військовому обліку працівники підприємства, а саме відповідно до ІНФОРМАЦІЯ_5 і ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Крім того, жодним нормативним документом не передбачено, що до ІНФОРМАЦІЯ_3 необхідно направляти листа про закінчення строку , на який було визначено підприємство критичною інфраструктурою.

У даному випадку між сторонами виник публічно-правовий спір з приводу правомірності притягнення позивача до адміністративної відповідальності та накладення на останнього адміністративного стягнення у вигляді штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.3 ст.210-1 КУпАП.

Відповідно до ч.1, 2 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначеніКонституцієюта законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно зіст.19 Конституції України, органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбаченіКонституцієюта законами України

Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати справи про такі правопорушення та притягати винних осіб до адміністративної відповідальності за їх вчинення, регулюється КУпАП.

Відповідно до положень ч.1 ст.210 КУпАП порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку - тягне за собою накладення штрафу від тридцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частиною 2 статті 210 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого частиною першою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню, а також вчинення такого порушення в особливий період, що тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно із абзацом одинадцятим статті 1 Закону України«Про оборонуУкраїни» особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Верховний Суд у листі від 13.07.2018 р. № 60-1543/0/2-18 роз`яснив, що особливий період діє в Україні з 17.03.2014, після оприлюднення Указу Президента України від 17.03.2014 №303/2014 «Про часткову мобілізацію».

24.02.2022 р. Указами ПрезидентаУкраїни №64/2022 введений в Україні воєнний стан, №65/2022 в Україні оголошена загальна мобілізація.

Тобто, на дату винесення оскаржуваної постанови в Україні діяв особливий період.

Суд зазначає, що порядок та підстави притягнення до адміністративної відповідальності регулюється нормами КУпАП.

Згідно положень статті 235 КУпАП територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України). Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Згідно ч.1 ст.280КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вказана справа про адміністративне правопорушення була розглянута за відсутності позивача, як особи, яка притягувалась до адміністративної відповідальності.

При цьому позивач заперечує обставину повідомлення його про день та час розгляду такої справи про адміністративне правопорушення, а відповідач при цьому не надав суду докази того, що позивача було належним чином повідомлено про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

У судовому засіданні представник відповідача зазначив про відсутність доказів отримання позивачем листа з повідомленням про дату, час та місце розгляду справи.

При цьому у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено про оголошення позивачу його прав та дати, часу і місця розгляду справи, також відсутній запис про оголошення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, змісту даного протоколу.

Не надано суду також доказів ухилення позивача від отримання повідомлення про розгляд його справи компетентним органом.

Згідност.77 ч.2 КАС Українив адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч.1 ст.258 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ч.1ст.277-2 КУпАП, повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Згідностатті 278 КУпАПорган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Суд із вказаного приводу зазначає, що закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

Обов`язок повідомити особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 31.03.2021 року у справі №676/752/17, від 21.03.2019 року у справі №489/1004/17, від 30.01.2020 року у справі №308/12552/16-а та у справі №482/9/17 та від 06.02.2020 року у справі №205/7145/16-а.

Несвоєчасне повідомлення або неповідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення неправомірною як такої, що винесена з порушенням встановленої процедури.

Наслідком цього є позбавлення особи прав, передбачених Конституцією України та КУпАП, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу.

Аналогічний за своїм змістом висновок викладений у постановах Верховного Суду від 06.03.2018 року у справі №522/20755/16-а, від 30.09.2019 року у справі №591/2794/17, від 06.02.2020 року у справі №05/7145/16-а, від 21.05.2020 року у справі №286/4145/15-а, від 3103.2021 року у справі №676/752/17 та від 25.05.2022 року у справі №465/5145/16-а.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що спірна постанова №38 від 03.12.2024 про накладення на позивача адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 59500 грн. 00 коп., винесена відповідачем за відсутністю належних, достатніх та допустимих доказів, які б свідчили про те, що під час провадження у справі про адміністративне правопорушення по відношенню до позивача відповідачем виконані вимоги ст.ст. 268, 277, 277-2, 280КУпАП та не порушені, передбачені ст. 268 КУпАП, права позивача.

Відповідно до ч.3 ст.286КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Згідно ч.1 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Відповідно до п.7 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Оскільки судом встановлено, що при притягненні позивача до адміністративної відповідальності оскаржувана постанова відповідачем прийнята не в спосіб, який передбачений нормами КУпАП, то є наявними підстави для її скасування.

Суд зазначає, що факт сплати позивачем штрафу ( а.с. 73) не може бути достатнім доказом правомірності рішення суб`єкта владних повноважень і не звільняє останнього від доведення його правомірності.

При цьому, суд зазначає, що справа не може бути надіслана на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи), оскільки сплинув строк накладення адміністративного стягнення, передбачений ч.1 ст.38 КУпАП, що є безумовною підставою для закриття провадження у справі на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП.

У даномувипадку судомне встановленопідстав для закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП (за відсутності події і складу адміністративного правопорушення).

У зв`язку з вищевикладеним, постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення - закриттю.

Згідно із ч. 1 ст.139КАСУкраїни якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач ОСОБА_1 сплатив судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

При цьому позивач мав сплатити судовийзбір урозмірі 605,60 грн., а тому вказану суму необхідно стягнути з відповідача ІНФОРМАЦІЯ_7 на користь позивача.

Керуючись ст. ст. 2, 77, 90, 139, 241-246, 255, 286, 295, 297 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 38 за справою про адміністративне правопорушення від 03.12.2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.3 ст. 210-1 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 59500 грн., провадження по справі закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_1 витрати, понесені на сплату судового збору, у розмірі 605 грн.60 коп. (шістсот п`ять гривень шістдесят копійок).

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя К. В. Місюра