Справа № 320/63066/24
Суддя: Епель Оксана Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

ПРО ВІДМОВУ У ВІДКРИТТІ АПЕЛЯЦІЙНОГО ПРОВАДЖЕННЯ

10 вересня 2025 року Справа № 320/63066/24

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Епель О.В., суддів: Карпушової О.В., Мєзєнцева Є.І., перевіривши клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Київського окружного адміністративного суду від 16 червня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання протиправними дій,

В С Т А Н О В И В :

До Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 16 червня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання протиправними дій.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.07.2025 апеляційну скаргу було залишено без руху, оскільки апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження.

При цьому, судом було встановлено, що оскаржуване рішення ухвалено судом першої інстанції 16 червня 2025, отримано апелянтом в Електронному кабінеті підсистеми ЄСІТС Електронний суд 17.06.2025 о 21:21, втім апеляційна скарга направлено засобами поштового зв`язку 21.07.2025, тобто з пропуском тридцятиденного строку.

Копію зазначеної ухвали суду апелянтом отримано в електронному кабінеті 30.07.2025 о 19:46.

Апелянтом подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке мотивоване зокрема наявністю форс-мажорних обставин, а саме: військовою агресією РФ проти України, що засвідчено листом Торгово-промислової палати України. Також Апелянт посилається на масовані ракетні обстріли, затяжні повітряні тривоги, відсутність електрозабезпечення. Аналізуючи доводи заявника, судова колегія зазначає наступне.

Так, відповідно до ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Водночас, як вже було встановлено судом апеляційної інстанції, оскаржуване рішення ухвалено судом першої інстанції 16 червня 2025, отримано апелянтом в Електронному кабінеті підсистеми ЄСІТС Електронний суд 17.06.2025 о 21:21, втім апеляційна скарга направлено засобами поштового зв`язку 21.07.2025, тобто з пропуском тридцятиденного строку.

Доводи Апелянта про те, що він не міг своєчасно звернутися з цією апеляційною скаргою через загрозу ракетного обстрілу РФ, довготривалі повітряні тривоги на території України, судова колегія відхиляє, оскільки Апелянтом не надано жодних доказів, які б підтверджували введення простою в роботі ГУ ПФУ у м. Києві та/або будь-які інші обставини, що виключали б об`єктивну можливість своєчасного звернення до суду з цією скаргою.

Колегія суддів відзначає, що повітряні тривоги не мають постійного та довготривалого характеру. Більш того, тривоги оголошуються у різних регіонах України, та не носять постійного, безперервного характеру, що свідчить про можливість апелянта звернутись до суду з моменту ухвалення рішення суду першої інстанції протягом 30-денного строку.

Сам по собі факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення процесуального строку у всіх абсолютно випадках, водночас, апелянтом не надано доказів, які свідчили б про наявність численних тривог, які, на думку ГУ ПФУ в м. Києві, унеможливили своєчасне подання ним апеляційної скарги.

Разом з тим, апелянт також не надає жодних доказів, з яких можливо встановити наявність/відсутність електропостачання у відповідний період.

Посилання Апелянта на форс-мажорні обставини, які підтверджені листом Торгово-промислової палати від 28.02.2022 No2024/02.0-7.1, колегія суддів також до уваги не приймає, оскільки його зміст носить загальний інформаційний характер та констатує абстрактний факт наявності форс-мажорних обставин без доведення причинно-наслідкового зв`язку у конкретному зобов`язанні.

Колегія суддів також вважає за необхідне зазначити, що форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру і при їх виникненні суб`єкт, який посилається на них як на підставу неможливості виконання свого зобов`язання, повинен довести зокрема те, що ці обставини були форс-мажорними саме у межах спірних правовідносин, що, однак, не було доведено Апелянтом.

При цьому колегія суддів зазначає, що наявність поважних причин пропуску апелянтом строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції входить до предмета доказування та повинно бути підтверджено належними і допустимими, в розумінні ст.ст. 73, 74 КАС України доказами, яких у цьому випадку суду не надано.

Втім дотримання строків оскарження судового рішення є однією з гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності як складової принципу верховенства права.

Зазначені процесуальні строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.

У свою чергу, статтею 44 КАС України регламентовано обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

При цьому у рішенні Європейського Суду з прав людини від 08.11.2005 по справі «Смірнова проти України» зазначено, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Згідно зі ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Враховуючи вищевикладене, судова колегія приходить до висновку, що наведені в клопотанні Апелянта підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження не є поважними, а тому в задоволенні такого клопотання слід відмовити.

Отже, станом на 10.09.2025, визначені в ухвалі недоліки апеляційної скарги усунуті не були, а саме: поважних причин пропуску строку звернення з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції у цій справі не наведено.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 169, 299, ч. 2 ст. 321, ст. 325, ст.ст. 328-331 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 16 червня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання протиправними дій.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач О.В. Епель

Судді: О.В. Карпушова

Є.І. Мєзєнцев