Справа № 560/6671/25
Суддя: Печений Є.В.
Дата ухвалення: 2025-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/6671/25
РІШЕННЯ

іменем України

03 вересня 2025 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в складі колегії: головуючого-судді Печеного Є.В. , суддів Салюка П.І. , Козачок І.С.

за участю:секретаря судового засідання Тодорук О.О., представника позивача - Нікіфорова М.Л., представника відповідача - Грамми Ю.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Публічного акціонерного товариства "Управління будівництва Хмельницької АЕС" до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Управління будівництва Хмельницької АЕС" звернулось до суду з позовом до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про визнання постанови про застосування заходів впливу контрольного характеру від 19 березня 2025 протиправною та її скасування.

Протоколом автоматичного визначення складу колегії суддів від 25.04.2025 у справі №560/6671/25 визначено склад колегії суддів: Печений Є.В. - головуючий суддя, судді: Козачок І.С., Салюк П.І. Справа розглядається за правилами загального позовного провадження.

Позивач посилається на те, що спірна Постанова від 19 березня 2025 про застосування заходів впливу контрольного характеру у вигляді фінансової санкції (штрафу) 85 000 грн. прийнята на підставі Розпорядження про усунення порушень законодавства на ринках капіталу та організованих товарних ринках від 07.08.2023 № 256-Е. Позивач зазначає, що приймаючи Постанову від 19 березня 2025, відповідач застосував Закон України «Про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків" та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення державного регулювання та нагляду на ринках капіталу та організованих товарних ринках», а саме підпункт 10 пункту 2 розділу ІІ цього закону. Водночас, на думку позивача, цей Закон не можна застосовувати до правовідносин, що виникли у серпні 2023, оскільки він набув чинності у 2024 році. Також позивач зазначає, що згідно із пунктом 1 частини 21 статті 37 Закону України «Про державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків» особа звільняється від передбаченої цим Законом відповідальності за порушення профільного законодавства, якщо минуло дев`ять місяців з дня виявлення порушення або три роки з дня вчинення порушення. Однак, за період з серпня 2023 (коли виявлене правопорушення) по 19 березня 2025 ( коли застосована фінансова санкція) минуло понад 9 місяців, відтак є підстави для звільнення позивача від відповідальності за порушення профільного законодавства. ПАТ "Управління будівництва Хмельницької АЕС" крім того вважає, що ним не допущено порушень законодавства на ринках капіталу та організованих товарних ринках, тому підстави для застосування відповідачем фінансової санкції відсутні.

У відзиві та інших заявах по суті справи Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку позов не визнає, покликається на те, що у спірних правовідносинах діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, тому відсутні підстави для визнання спірної постанови протиправною та її скасування.

У судовому засіданні 03.09.2025 представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав, зазначених у заявах по суті справи, просивши їх задовольнити.

Представник відповідача заперечив проти задоволення позовних вимог з підстав, зазначених у заявах по суті справи, просив у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд виходить з такого.

Судом встановлено, що Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку винесене Розпорядження про усунення порушень законодавства на ринках капіталу та організованих товарних ринках від 07.08.2023 №256-Е щодо Публічного акціонерного товариства "Управління будівництва Хмельницької АЕС". Вказане розпорядження винесене через порушення позивачем вимог абзацу другого частини першої статті 26 Закону України «Про акціонерні товариства» від 27 липня 2022 №2465-IX в частині нездійснення процедури допуску акцій до торгів на регульованому фондовому ринку або фондовому багатосторонньому торговельному майданчику, щодо акцій Товариства, не здійснення публічної пропозиції.

Відповідно до вказаного розпорядження позивачу у термін до 31 грудня 2023 необхідно було усунути зазначене вище порушення законодавства шляхом здійснення процедури допуску акцій до торгів на регульованому фондовому ринку або фондовому багатосторонньому торговельному майданчику, щодо акцій Товариства, здійснення публічної пропозиції та письмового інформування до 31 грудня 2023 уповноваженої особи Комісії та департаменту нагляду за станом корпоративного управління та корпоративними фінансами про виконання цього розпорядження.

У зв`язку із складенням щодо позивача проекту Акту про вчинення порушення профільного законодавства від 15.01.2025, керуючись пунктом 15 розділу ІІ Порядку фіксації факту вчинення порушення профільного законодавства та розгляду справ про порушення профільного законодавства в умовах воєнного стану, затвердженого рішенням Комісії від 21.05.2024 №627, Уповноваженою особою Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку ( далі також Національна комісія) винесено постанову про початок фіксації факту вчинення порушення профільного законодавства від 15.01.2025 щодо Публічного акціонерного товариства "Управління будівництва Хмельницької АЕС".

Згідно із п. 1 вказаної вище постанови Уповноваженою особою Національної комісії постановлено почати фіксацію факту вчинення порушення профільного законодавства стосовно ПАТ «УБ ХАЕС».

Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку прийнято постанову про застосування заходів впливу контрольного характеру від 19.03.2025, якою за невиконання розпорядження про усунення порушень законодавства на ринках капіталу та організованих товарних ринках постановлено застосувати до Публічного акціонерного товариства "Управління будівництва Хмельницької АЕС" основний захід впливу контрольного характеру у вигляді фінансової санкції (штрафу) у розмірі 5 000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 000 (вісімдесят п`ять тисяч) грн. 00 коп. Додатковими заходами впливу контрольного характеру вказані: зобов`язання припинити протиправне діяння (дії або бездіяльність) та утримуватися від такого діяння у майбутньому; зобов`язання акціонерного товариства щодо прийняття рішення про зміну типу товариства з публічного на приватне.

Як вбачається зі змісту Постанови, Національна комісія при її прийнятті керувалась обставинами, визначеними частиною двадцять третьою статті 37 Закону України «Про державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків», частиною двадцять другою статті 37, пунктами 2, 9, 18 частини четвертої, частиною восьмою статті 49 Закону України «Про державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків», підпунктом 10 пункту 2 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків» та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення державного регулювання та нагляду на ринках капіталу та організованих товарних ринках» від 22.02.2024 № 3585-ІХ, пунктами 32, 33, 36, 37 Порядку фіксації факту вчинення порушення профільного законодавства та розгляду справ про порушення профільного законодавства в умовах воєнного стану, затвердженого рішенням Комісії від 21.05.2024 № 627.

Не погоджуючись із постановою від 19.03.2025 року, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує таке.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері здійснення державного регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків визначаються Законом України від 30 жовтня 1996 № 448/96-ВР «Про державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків» (надалі - Закон №448/96-ВР, тут і далі в редакції, чинній на день виникнення спірних правовідносин).

Метою державного регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків є, в тому числі, дотримання учасниками ринків капіталу та організованих товарних ринків вимог актів законодавства (стаття 2 Закону № 448/96-ВР).

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону №448/96-ВР державне регулювання ринку цінних паперів здійснює Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку. Інші державні органи здійснюють контроль за діяльністю учасників ринку цінних паперів у межах своїх повноважень, визначених чинним законодавством.

Основний перелік завдань, який покладається на Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку, визначено у статті 8 Закону № 448/96-ВР. Пунктом 14 статті 8 Закону передбачено, що Національна комісія має право накладати адміністративні стягнення, штрафні та інші санкції за порушення чинного законодавства про ринки капіталу та організовані товарні ринки, у тому числі про систему накопичувального пенсійного забезпечення, на юридичних осіб та їх співробітників, аж до анулювання ліцензій на здійснення професійної діяльності на ринках капіталу та організованих товарних ринках.

Відповідальність за правопорушення на ринках капіталу та/або організованих товарних ринках визначена статтею 11 Закону № 448/96-ВР.

Згідно із п. 8 частини 1 статті 11 Закону № 448/96-ВР Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку застосовує до юридичних осіб фінансові санкції за невиконання або несвоєчасне виконання рішень Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку або розпоряджень, постанов або рішень уповноважених осіб Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку щодо усунення порушень законодавства про ринки капіталу та організовані товарні ринки, у системі накопичувального пенсійного забезпечення, законодавства про акціонерні товариства у розмірі від тисячі до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. За ті самі дії, вчинені повторно протягом року, - у розмірі від п`яти до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Водночас, перевіряючи дотримання відповідачем процедури при застосуванні до позивача санкції, суд звертає увагу на таке.

Як було встановлено судом, Національною комісією винесене Розпорядження про усунення порушень законодавства на ринках капіталу та організованих товарних ринках від 07.08.2023 №256-Е щодо Публічного акціонерного товариства "Управління будівництва Хмельницької АЕС". Відповідно до цього розпорядження позивачу до 31 грудня 2023 необхідно було усунути зазначене вище порушення законодавства шляхом здійснення процедури допуску акцій до торгів на регульованому фондовому ринку або фондовому багатосторонньому торговельному майданчику, щодо акцій Товариства, а також здійснення публічної пропозиції, та до 31 грудня 2023 письмово проінформувати уповноважену особу Комісії та департамент нагляду за станом корпоративного управління та корпоративними фінансами про виконання розпорядження.

Судом встановлено, що позивач листом від 25.08.2023 №102/98 звернувся до відповідача з клопотанням про продовження терміну виконання від 07.08.2023 № 256-Е. Зі змісту зазначеного клопотання вбачається, що позивач просив продовжити термін виконання Розпорядження до 31 грудня 2024.

Абзацом 1 п. 6 Правил розгляду справ про порушення вимог законодавства про ринки капіталу та організовані товарні ринки, застосування санкцій або інших заходів впливу (затверджених рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 28.07.2020 №405, далі Правила, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що уповноваженою особою, яка винесла розпорядження про усунення порушень законодавства, до моменту спливу терміну виконання розпорядження про усунення порушень законодавства за письмовим вмотивованим клопотанням порушника або з власної ініціативи може бути прийнято рішення про перегляд розпорядження про усунення порушень законодавства. За результатом перегляду розпорядження про усунення порушень законодавства уповноважена особа приймає рішення про продовження терміну виконання цього розпорядження, яке оформляється новим розпорядженням про усунення порушень законодавства та протягом п`яти робочих днів направляється особі, щодо якої його винесено, скасування розпорядження або залишення його без змін.

Листом від 15.09.2023 №14/01/9834 Національна комісія повідомила Публічне акціонерне товариство "Управління будівництва Хмельницької АЕС" про розгляд клопотання про продовження терміну виконання Розпорядження та відмову у його задоволенні.

Судом встановлено, що термін виконання Розпорядження від 07.08.2023 № 256-Е сплив 01.01.2024 року.

Згідно із пунктом 1 розділу I Правил вони визначають порядок та строки розгляду Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку справ про порушення громадянами, посадовими особами та юридичними особами вимог законодавства про захист прав споживачів фінансових послуг, про ринки капіталу та організовані товарні ринки, у тому числі про систему накопичувального пенсійного забезпечення та порядку оприлюднення фінансової звітності разом з аудиторським звітом (далі - законодавства про ринки капіталу та організовані товарні ринки). Згідно із абз. 1 п. 5 розділу I Правил уповноважені особи НКЦПФР (далі - уповноважені особи) в межах своїх повноважень зобов`язані в кожному випадку виявлення правопорушення всебічно, повно та об`єктивно проаналізувати дані та інформацію стосовно порушення, вжити всіх необхідних заходів для документального закріплення факту правопорушення, а також своєчасно застосувати передбачені законодавством санкції або інші заходи впливу.

Розпорядження про усунення порушень законодавства повинно містити, зокрема, термін усунення порушень законодавства; термін повідомлення уповноваженої особи про усунення порушень (абз. 1 п. 5 розділу VIII Правил).

Згідно із п. 7 розділу VIII Правил контроль за виконанням розпорядження про усунення порушень законодавства здійснює структурний підрозділ НКЦПФР, про що зазначається у розпорядженні.

Відповідно до Розпорядження від 07.08.2023 № 256-Е контроль за його виконанням покладений на департамент нагляду за станом корпоративного управління та корпоративними фінансами та департамент правозастосування.

Відповідно до п. 8 розділу VIII Правил у разі невиконання або несвоєчасного виконання розпорядження про усунення порушень законодавства уповноважена особа застосовує відповідну санкцію або інший захід впливу та у разі необхідності виносить нове розпорядження.

Частинами 1, 2 статті 12 Закону №448/96-ВР визначено, що уповноважена особа Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, яка виявила факт вчинення юридичною особою правопорушення на ринках капіталу та організованих товарних ринках, у системі накопичувального пенсійного забезпечення, складає акт, який разом з письмовими поясненнями керівника, іншої відповідальної посадової особи та пов`язаними з таким правопорушенням документами протягом п`яти робочих днів подає уповноваженій особі Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, яка має право застосовувати санкцію за правопорушення на ринках капіталу та організованих товарних ринках, у системі накопичувального пенсійного забезпечення.

Санкції застосовуються Головою Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, членом Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, уповноваженими Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку посадовими особами після розгляду документів, що підтверджують факт правопорушення.

Уповноважена особа Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку приймає рішення про застосування санкції протягом 30 робочих днів після отримання документів, що підтверджують факт правопорушення. Рішення про застосування санкції оформляється постановою, що надсилається юридичній особі, до якої застосовано санкцію, офіційним каналом зв`язку (частина 5 статті 12 Закону № 448/96-ВР).

Судом встановлено, що оскаржувана позивачем постанова про застосування заходів впливу контрольного характеру від 19.03.2025 винесена відповідачем за невиконання розпорядження про усунення порушень законодавства на ринках капіталу та організованих товарних ринках від 07.08.2023 року.

У той же час, термін виконання Розпорядження сплив 01.01.2024 року, а у задоволенні клопотання позивача про продовження вказаного терміну відповідачем було відмовлено.

Те, що моментом вчинення позивачем порушення є 01.01.2024 року, відповідач не оспорює.

Станом на 01.01.2024 порядок та строки розгляду Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку справ про порушення громадянами, посадовими особами та юридичними особами вимог законодавства про захист прав споживачів фінансових послуг, про ринки капіталу та організовані товарні ринки, у тому числі про систему накопичувального пенсійного забезпечення та порядку оприлюднення фінансової звітності разом з аудиторським звітом (законодавства про ринки капіталу та організовані товарні ринки) регулювалися Правилами розгляду справ про порушення вимог законодавства про ринки капіталу та організовані товарні ринки, застосування санкцій або інших заходів впливу, затвердженими Рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 28.07.2020 № 405.

За таких обставин, виходячи, серед іншого, з положень абз. 1 п. 5 розділу VIII Правил, п. 7 розділу VIII Правил, суд вважає, що департамент нагляду за станом корпоративного управління та корпоративними фінансами та департамент правозастосування повинні були 01.01.2024 виявити та зафіксувати факт невиконання позивачем розпорядження від 07.08.2023 №256-Е, вчинити дії, передбачені частинами 1, 2 статті 12 Закону № 448/96-ВР. Окрім того, згідно з, зокрема, положеннями абз. 1 п. 5 розділу I, п. 8 розділу VIII Правил, ч. 5 ст. 12 Закону № 448/96-ВР уповноважена особа відповідача за наявності на те законних підстав повинна була своєчасно застосувати передбачені законодавством санкції або інші заходи впливу до позивача.

Водночас, відповідачем цього зроблено не було.

Судом встановлено, що лише 15.01.2025 відповідачем стосовно ПАТ «УБ ХАЕС» складено проект Акту про вчинення порушення профільного законодавства та, на підставі пункту 15 розділу ІІ Порядку фіксації факту вчинення порушення профільного законодавства та розгляду справ про порушення профільного законодавства в умовах воєнного стану, затвердженого рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 21.05.2024 № 627 (далі Порядок № 627), винесено постанову про початок фіксації факту вчинення порушення профільного законодавства.

Водночас, суд звертає увагу на те, що відповідач помилково вважає, що днем виявлення порушення профільного законодавства позивачем є дата винесення постанови про початок фіксації факту вчинення порушення та складання проекту акту про вчинення порушення профільного законодавства. До таких висновків суд прийшов з огляду на те, що 15.01.2025 є днем, коли відповідач виявив порушення профільного законодавства позивачем та почав здійснювати дії щодо фіксації факту вчиненого порушення, керуючись положеннями Порядку № 627, яким не повинен був керуватись у спірних правовідносинах.

Суд вважає, що саме 01.01.2024 є першим днем після спливу терміну виконання Розпорядження про усунення порушень законодавства від 07.08.2023 № 256-Е і саме тоді відповідач повинен був встановити факт невиконання Розпорядження позивачем та розглядати справу про порушення останнім вимог законодавства про ринки капіталу та організовані товарні ринки, керуючись при цьому діючими на той час Правилами.

З огляду на викладене, суд зазначає, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення. Певні дефекти адміністративного акту можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватись процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акту (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі). Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акту не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом. Виходячи з міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акту необхідно розуміти не як вимоги до самого акту, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акту, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акту робить його неправомірним. Стосовно ж процедурних порушень, то залежно від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акту, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини скасування акту адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Отже, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принципу «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Аналогічна правова позиція викладена, серед іншого, у постановах Верховного Суду від 23.04.2020 у справі №813/1790/18 та від 22.05.2020 у справі № 825/2328/16.

З огляду на порушення, допущені відповідачем, які були встановлені за результатами розгляду справи, суд виходить з того, що вони мають істотний характер та прямо впливають на правомірність оскаржуваного рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку.

Щодо інших доводів сторін суд зазначає, що у рішенні ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1 Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, закріплено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

За таких обставин суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову у повному обсязі.

Згідно із ч. 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Зважаючи на це, понесені позивачем витрати із сплати судового збору підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача

Керуючись ст.ст. 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

адміністративний позов - задоволити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про застосування заходів впливу контрольного характеру від 19 березня 2025 року щодо Публічного акціонерного товариства "Управління будівництва Хмельницької АЕС".

Стягнути на користь Публічного акціонерного товариства "Управління будівництва Хмельницької АЕС" судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 3 028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 10 вересня 2025 року

Позивач:Публічне акціонерне товариство "Управління будівництва Хмельницької АЕС" (Ринкова, 5,м. Нетішин,Хмельницька обл., Шепетівський р-н,30101 , код ЄДРПОУ - 21339688)
Відповідач:Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку (вул. Князів Острозьких, 8, корп. 30,м. Київ,01601 , код ЄДРПОУ - 37956207)

Головуючий суддя Судді Є.В. Печений П.І. Салюк І.С. Козачок