Справа № 440/10239/25
Суддя: Р.І. Молодецький
Дата ухвалення: 2025-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

10 вересня 2025 року м. ПолтаваСправа № 440/10239/25

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Молодецького Р.І., розглянувши в порядку письмового провадження заяву позивача ОСОБА_1 від 08.09.2025 (вхідний №№ 65942/25, 65947/25) про відвід судді ОСОБА_3 у справі № 440/10239/25 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Державної казначейської служби України про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Державної казначейської служби України про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії, у якій просить:

- визнати протиправним рішення військово-лікарської комісії від 12.12.2024 про визнання позивача придатним до військової служби та скасувати довідку військово-лікарської комісії від 12.12.2024 №7049/1, як протиправну;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 виключити позивача з військового обліку.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду (суддя ОСОБА_3) від 29 липня 2025 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду (суддя ОСОБА_3) від 11 серпня 2025 року продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Державної казначейської служби України про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії до 18 серпня 2025 року.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду (суддя ОСОБА_3) від 18 серпня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №440/10239/25. Розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду (суддя ОСОБА_3) від 01 вересня 2025 року у справі №440/10239/25 у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виклик свідків відмовлено.

21.08.2025 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді ОСОБА_3 від розгляду справи №440/10239/25.

Ухвалою суду від 25.08.2025 для вирішення питання про відвід судді ОСОБА_3 заяву ОСОБА_1 про відвід судді передано для визначення судді у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями для вирішення питання про відвід судді ОСОБА_3 заяву ОСОБА_1 про відвід судді передано судді Головку А.Б.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 25.08.2025 (суддя Головко А.Б.) відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 від 21.08.2025 (вх. № 61248/25) про відвід судді ОСОБА_3 у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Державної казначейської служби України про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії.

03.09.2025 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді ОСОБА_3 від розгляду справи №440/10239/25.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду (суддя ОСОБА_3) від 04.09.2025 для вирішення питання про відвід судді ОСОБА_3 заяву ОСОБА_1 про відвід судді від 03.09.2025 (вх. №№ 64917/25, 64952/25) передано для визначення судді у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

За результатами автоматизованого розподілу від 05.09.2025 головуючим суддею з розгляду питання про відвід судді ОСОБА_3 у справі №440/10239/25 за заявою позивача ОСОБА_1 визначено суддю Полтавського окружного адміністративного суду Сич С.С.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 05.09.2025 (суддя Сич С.С.) відмовлено у задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відвід судді ОСОБА_3 (вх. №№ 64917/25, 64952/25) у справі №440/10239/25 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Державної казначейської служби України про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії.

08.09.2025 до суду надійшла заява ОСОБА_1 від (вхідний №№ 65942/25, 65947/25) про відвід судді ОСОБА_3 від розгляду справи №440/10239/25.

Згідно із частинами 3, 4 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду (суддя ОСОБА_3) від 09 вересня 2025 року для вирішення питання про відвід судді ОСОБА_3 заяву ОСОБА_1 про відвід судді передано для визначення судді у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

За результатами автоматизованого розподілу від 09 вересня 2025 року, оформленого протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим суддею (суддею-доповідачем) з розгляду питання про відвід судді ОСОБА_3 у справі № 440/10239/25 за заявою позивача, ОСОБА_1 , від 08.09.2025 (вхідний №№ 65942/25, 65947/25) визначено суддю Полтавського окружного адміністративного суду Молодецького Р.І.

Відповідно до частин 8, 11 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

З огляду на викладене вище, суд вважає за необхідне розглянути заяву позивача, ОСОБА_1 , від 08.09.2025 (вхідний №№ 65942/25, 65947/25) про відвід судді ОСОБА_3 у справі № 440/10239/25 в порядку письмового провадження.

Вищезазначена заява позивача про відвід судді ОСОБА_3 від розгляду справи №440/10239/25 про відвід вмотивована позивачем з посиланням на такі обставини. В провадженні судді ОСОБА_3 є мій позов до ІНФОРМАЦІЯ_2. Заявляю відвід судді ОСОБА_3 та всім суддям Полтавського окружного адміністративного суду. В позовній заяві було заявлено про виклик свідків членів ВЛК - суддя ОСОБА_3 незаконно відмовила мені у викликові свідків. Справа буде розглядатись не повно, не об`єктивно адже справа стосується висновків лікарської комісії, а ці свідки мають спеціальні знання в галузі медицини та повинні були надати пояснення своїм висновкам - чому не вказали дійсних патологій, не оглядали, не призначали додаткових діагностичних досліджень, тощо. Також чоловік ОСОБА_3 може бути військовозобов`язаним. Також суддя ОСОБА_3 незаконно звинуватила мене, що я не сплатив судовий збір - і не надала ніяких доказів цього, винесла ухвалу щоб я знову платив. Суддя ОСОБА_3 із значним запізненням винесла ухвалу про відмову у викликові свідків. Попередні судді Головко та Сич не витребували ніяких пояснень у судді ОСОБА_3 про те чи є її чоловік військовозобов`язаним - а це є конфіденційна інформація і я не можу її витребувати, також судді не витребували із справи інформацію звідки суддя ОСОБА_3 взяла інформацію, що я не сплатив судовий збір? Також згідно норм ЄСПЛ позивач може заявляти відводи судді якщо в неї навіть одяг не відповідає нормам загальнолюдської моралі. А поведінка судді ОСОБА_3 доказує те що вона співпрацює з відповідачами. А саме відмовила у викликові свідків після того як вже винесла ухвалу про розгляд справи по спрощеному провадженню. Судді Головко та Сич зловживаючи своїм становищем не витребували справу та не викликали суддю ОСОБА_3 для пояснень призначивши спрощений розгляд заяви про відвід. Для повного та всебічного розгляду заяви про відвід ОСОБА_3 вимагаю витребувати справу та опитати ОСОБА_3 - з яких підстав вона встановила що я не сплатив судовий збір, чому не викликала свідків, то нехай надасть документ що її чоловік не є військовозобов`язаним. Бо розгляд попередніх заяв Головком та Сич був не повний не об`єктивний без витребування справи та допиту ОСОБА_3 .

Суд, оцінивши доводи заяви позивача ОСОБА_1 про відвід судді ОСОБА_3 у справі №440/10239/25, дійшов таких висновків.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України за наявності підстав, зазначених у статтях 36-38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. За цими самими підставами їм може бути заявлено відвід учасниками справи.

Частиною 3 статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу. Суд ухвалою залишає заяву про відвід, яка повторно подана з тих самих підстав, без розгляду.

Згідно зі статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Як на підставу про відвід судді ОСОБА_3, позивач ОСОБА_1 посилається на наявність тих обставин, що суддя ОСОБА_3 незаконно відмовила позивачу у виклику свідків, постановивши із значним запізненням ухвалу про відмову у їх виклику, поведінка судді доводить те що вона співпрацює з відповідачами, відмовивши у виклику свідків після того як вже винесла ухвалу про розгляд справи по спрощеному провадженню. Чоловік судді ОСОБА_3 може бути військовозобов`язаним. Суддя незаконно звинуватила позивача, що він не сплатив судовий збір, і не надала ніяких доказів цього та винесла ухвалу. Попередні судді Головко А.Б. та Сич С.С. не витребували ніяких пояснень у судді ОСОБА_3 про те чи є її чоловік військовозобов`язаним, зловживаючи своїм становищем не витребували справу та не викликали суддю ОСОБА_3 для пояснень призначивши спрощений розгляд заяви про відвід.

У контексті даної заяви про відвід суд звертає увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово "неупереджений" передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

- "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Тим часом вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

- "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

При об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. При цьому, вирішальним є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою але не вирішальною. Суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Так, в рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Мироненко та Мартиненко проти України" у пунктах 66, 67 вказано, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, такі природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 3 травня 2007 року у справі "Бочан проти України" вказав, що Суд далі нагадує, що "безсторонність", в сенсі пункту 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто жоден із членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу.

У рішенні у справі "Білуха проти України" від 9 листопада 2006 року Європейський суд з прав людини зазначив, що стосовно суб`єктивного критерію особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (пункт 50).

Отже, не є підставами для відводу судді заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

У пункті 104 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Craxi v. Italy" від 7 грудня 2000 року зазначено, що професійні судді мають досвід та підготовку, що дозволяє їм не піддаватись впливу якихось зовнішніх чинників, коли йдеться про судовий розгляд.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду (суддя ОСОБА_3) від 29 липня 2025 року позовну заяву залишено без руху та постановлено позивачу надати строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Недоліки необхідно усунути шляхом надання до Полтавського окружного адміністративного суду: - документа про сплату судового збору в розмірі 1211,20 грн (номер рахунку - UA4016719, код за ЄДРПОУ - 37959255, отримувач - ГУК у Полт.обл/тг м. Полтава/22030101, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), призначення платежу : Судовий збір, за позовом ______(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Полтавський окружний адміністративний суд) або документів на підтвердження підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону; - позовної заяви, оформленої відповідно до статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також копії такої позовної заяви відповідно до кількості учасників справи.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду (суддя ОСОБА_3) від 11 серпня 2025 року продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Державної казначейської служби України про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії до 18 серпня 2025 року.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду (суддя ОСОБА_3) від 18 серпня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №440/10239/25. Розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Не погодившись з цією ухвалою суду від 18 серпня 2025 року у справі №440/10239/25, позивач ОСОБА_1 подав на неї апеляційну скаргу, про що повідомив суд заявою від 27 серпня 2025 року.

Як слідує з матеріалів справи, у прохальній частині позовної заяви позивачем заявлено клопотання "викликати до суду членів комісії ВЛК ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 і ОСОБА_8, котрі працюють у Кобеляцькій лікарні м. Кобеляки, вул. Шевченка 79/108, адже суддя не лікар і не експерт тому не може давати оцінку лікарським висновкам, отже члени нехай самі дають пояснення своїх дій".

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду (суддя ОСОБА_3) від 01 вересня 2025 року у справі № 440/10239/25 у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виклик свідків відмовлено.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно зі статтею 241 КАС України судовими рішеннями є: 1) ухвали; 2) рішення; 3) постанови.

Процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

За приписами частини 5 статті 243 КАС України окремим документом викладаються ухвали, зокрема, з питань: залишення позовної заяви без руху; відкриття провадження в адміністративній справі; продовження та поновлення процесуальних строків. Окремим документом можуть викладатися також ухвали з інших питань, які вирішуються під час судового розгляду.

В обґрунтування заяви про відвід позивач посилається на те, що в позовній заяві було заявлено про виклик свідків членів ВЛК - суддя ОСОБА_3 незаконно відмовила мені у викликові свідків. Також суддя ОСОБА_3 незаконно звинуватила мене, що я не сплатив судовий збір - і не надала ніяких доказів цього, винесла ухвалу щоб я знову платив.

За викладених вище обставин зазначені твердження суд розцінює, як незгоду позивача з ухвалами суду (суддя ОСОБА_3) у справі № 440/10239/25: від 29 липня 2025 року про залишення позовної заяви без руху та від 01 вересня 2025 року, якою у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виклик свідків відмовлено.

Відповідно до частини 4 статті 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відтак незгода позивача, ОСОБА_1 , з ухвалами суду (суддя ОСОБА_3) у справі № 440/10239/25: від 29 липня 2025 року про залишення позовної заяви без руху та від 01 вересня 2025 року, якою у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виклик свідків відмовлено, не може слугувати підставою для відводу судді ОСОБА_3

Аналогічно в силу приписів частини 4 статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України незгода позивача, ОСОБА_1 , з ухвалами суду від 25.08.2025 (суддя Головко А.Б.) та від 05.09.2025 (суддя Сич С.С.) у справі № 440/10239/25, якими відмовлено у задоволенні заяв ОСОБА_1 від 21.08.2025 (вх.№61248/25) та від 03.09.2025 (вх. №№ 64917/25, 64952/25) про відвід судді ОСОБА_3 у цій справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Державної казначейської служби України про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії, - не може бути підставою для відводу судді ОСОБА_3 від розгляду справи №440/10239/25.

Суд зазначає, що частиною 3 статті 293 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Отже, заперечення проти ухвал Полтавського окружного адміністративного суду у вказаній справі, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, можуть бути включені до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи, а отже заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, можуть бути перевірені судом апеляційної інстанції у ході апеляційного розгляду справи.

Мотивуючи заяву про відвід, позивач зазначає, що поведінка судді ОСОБА_3 доказує те що вона співпрацює з відповідачами. А саме відмовила у викликові свідків після того як вже винесла ухвалу про розгляд справи по спрощеному провадженню.

Отже свій висновок про упередженість судді ОСОБА_3 позивач повзує з тим, що розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), що не передбачає виклику свідків.

Щодо доводів позивача про упередженість судді ОСОБА_3 з посиланням на те, що ухвалою суду від 18 серпня 2025 року у справі № 440/10239/25 розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), що не передбачає виклику свідків, суд зазначає наступне.

Частинами 1, 5 статті 262 КАС України передбачено, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відтак, зазначені вище доводи позивача не свідчать про упередженість чи необ`єктивність судді ОСОБА_3, зокрема її «співпрацю з відповідачами», оскільки у разі, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, зокрема, у разі необхідності виклику для допиту свідків, суд за власної ініціативи може перейти до розгляду адміністративної справи у спрощеному провадженні в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Зміст наведених позивачем мотивів, покладених у основу його вимог про відвід судді ОСОБА_3, викладених у відповідній заяві адресованій суду, у тому числі про те, що чоловік судді ОСОБА_3 може бути військовозобов`язаним, а згідно норм ЄСПЛ позивач може заявляти відводи судді якщо в неї навіть одяг не відповідає нормам загальнолюдської моралі, беззаперечно не вказує на наявність обставин, які б у ракурсі визначених принципів безсторонності судді могли б свідчити про те, що критерій об`єктивності судді у справі № 440/10239/25, яка ним розглядається, не був дотриманий. Належних та допустимих доказів протилежного заявником не надано та інших мотивів, з яких це могло б вбачатись, ним не наведено.

Оцінка доводів заяви про відвід судді ОСОБА_3 та тверджень позивача з огляду на обставини справи, надає суду підстави для висновку, що вони не свідчать про необ`єктивність та упередженість судді під час розгляду справи, а є, фактично, припущенням заявника.

У заяві відсутні об`єктивні докази та доводи, які б підтверджували наявність обставин, що обґрунтовано викликають сумнів у неупередженості або необ`єктивності судді, зокрема такі, які містять належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості цього судді, а обставини, які вказує позивач в обґрунтування поданої заяви про відвід, є лише припущеннями, і також свідчать про фактичну незгоду особи, яка її подала, з судовими рішеннями. Наведені позивачем доводи не можна розцінювати як доказ сформованої упередженої позиції.

Інших підстав, що можуть свідчити про упередженість та необ`єктивність судді ОСОБА_3 під час розгляду справи № 440/10239/25, крім тих, що пов`язанні з незгодою позивача з процесуальними рішеннями судді, подана позивачем заява фактично не містить.

Ураховуючи викладене, розглянувши подану позивачем заяву про відвід, суд дійшов висновку про її необґрунтованість, оскільки наведені заявником мотиви та подані ним документи не свідчать про наявність жодної з передбачених статтями 36, 37 Кодексу адміністративного судочинства України підстав для відводу судді ОСОБА_3

За змістом частини другої статті 39 КАС України відвід судді може бути заявлено учасниками справи за наявності підстав, зазначених у статтях 36-38 цього Кодексу.

Зокрема, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) з підстав передбачених статті 36 КАС України.

Також нормою статті 37 встановлена недопустимість повторної участі судді в розгляді адміністративної справи.

Відповідно до частини третьої статті 39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

З аналізу вищенаведених норм випливає, що відвід учасником справи може бути заявлено лише тому судді (суддям), який (які) визначений (визначені) в установленому порядку для розгляду відповідної справи.

Судом встановлено, що Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.07.2025 головуючим суддею (суддею-доповідачем) обрано суддю ОСОБА_3.

Інші судді Полтавського окружного адміністративного суду участі в розгляді адміністративної справи № 440/10239/25 не приймають.

Водночас заяву про відвід від 08.09.2025 (вхідний №№ 65942/25, 65947/25) адресовано позивачем як безпосередньо судді ОСОБА_3, так і всім суддям Полтавського окружного адміністративного суду.

Вищезазначена заява про відвід не містить доводів щодо наявності підстав для відводу інших суддів Полтавського окружного адміністративного суду, які не беруть участі в розгляді справи № 440/10239/25, заявлена в цій частині безвідносно до конкретного складу суду, що не відповідає як правовій природі інституту відводу судді так і його підставам, встановленим КАС України.

Нормою частини 4 статті 40 КАС України встановлено, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Отже, в контексті заявленого судді ОСОБА_3 відводу, безпідставними також є твердження позивача про те, що судді Головко А.Б. та Сич С.С. зловживають своїм становищем, не витребували справу та не викликали суддю ОСОБА_3 для надання відповідних пояснень, призначивши спрощений розгляд заяв про відвід, оскільки згідно з положеннями Кодексу адміністративного судочинства України заява про відвід подається учасниками справи стосовно судді, якому розподілений для розгляду відповідний адміністративний позов. Водночас Кодексом адміністративного судочинства України не передбачено виклик судді, який бере участь в розгляді адміністративної справи, для надання пояснень судді стосовно розгляду питання про його відвід.

Підсумовуючи викладене вище, суд констатує, що заява позивача, ОСОБА_1 , про відвід судді ОСОБА_3 (вхідний №№ 65942/25, 65947/25) від 08.09.2025 у справі №440/10239/25 необґрунтована, тому задоволенню не підлягає.

Частиною 12 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 36, 37, 39, 40, 229, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відвід судді ОСОБА_3 (вхідний №№ 65942/25, 65947/25) від 08.09.2025 у справі № 440/10239/25 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Державної казначейської служби України про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Р.І. Молодецький