Справа № 400/11523/24
Суддя: Коваль М.П.
Дата ухвалення: 2025-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 вересня 2025 р.м. ОдесаСправа № 400/11523/24

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Коваля М.П.,

суддів Осіпова Ю.В.,

Скрипченка В.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одеса апеляційну скаргу адвоката Лушникова Василя Петровича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 квітня 2025 року, прийняте у складі суду судді Бульби Н.О. в місті Миколаїв, по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурного контролю Миколаївської міської ради про визнання протиправними та скасування приписів, постанови,-

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2024 року до Миколаївського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурного контролю Миколаївської міської ради про визнання протиправними та скасування постанови від 22.11.2024 №03, припису від 08.11.2024 №05, припису від 08.11.2024 №05/1.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 квітня 2025 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до Управління державного архітектурного контролю Миколаївської міської ради відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, адвокат Лушников Василь Петрович звернувся до П`ятого апеляційного адміністративного суду з апеляційною скаргою в інтересах ОСОБА_1 , в якій вважає, що оскаржуване рішення суду ухвалене з порушеннями норм матеріального та процесуального права, тому просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що відповідач оскаржуваними приписами вимагав від позивача розроблення та затвердження проектної документації на зведення альтанки, яка є тимчасовою спорудою, оскільки не влаштована фундаментом. На переконання апелянта, Переліком будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 406 від 07.06.2017 року (далі Перелік №406) встановлено перелік будівельних робіт, зокрема будівництво альтанки, які взагалі не потребують документів які надають право на їх виконання, а не тільки дозволу на виконання будівельних робіт. Апелянт вважає, що суд, застосувавши норми законодавства, які стосуються будинків до розміщення тимчасових будівель, припустився помилкового застосування нормативних актів. Крім того, на думку апелянта, суд дійшов помилкового висновку про невиконання позивачем інженерно-технічних заходів, спрямованих на запобігання потраплянню атмосферних опадів на територію сусідньої земельної ділянки, а також не розглянув позовну вимогу про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Представник відповідача надав до апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу, у якому зазначено про законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, Управлінням була проведена позапланова перевірка за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .

Позапланова перевірка проводилась управлінням на підставі звернення ОСОБА_2 від 30.07.2024 № 13376/22.01-13/7/24 та доповнення до звернення від 31.07.2024 № 13538/22.01-13/7/24 про порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Інформація про проведення позапланової перевірки була розміщена на офіційному сайті Миколаївської міської ради за посиланням: https://mkrada.gov.ua/content/napravlennya-na-provedennya-pozaplanovoi perevirki.html. Лист про здійснення позапланової перевірки від 18.10.2024 № 18803/22.01-13/22/7/24 був надісланий ОСОБА_1 рекомендованим поштовим листом за адресою: АДРЕСА_1 .

Листом від 05.11.2024 № 20257/22.01-13/22/7/24, надісланим на адресу: АДРЕСА_1 , та телефонограмою № 45 від 06.11.2024 за номером 067-295-14-92, ОСОБА_1 повідомили про необхідність з`явитися до управління 08.11.2024 о 16:00 для складання та отримання матеріалів за результатами позапланової перевірки.

У визначений час, керуючись пунктами 16-20 Порядку № 553, у присутності ОСОБА_1 та її представника Лушникова В.П. за результатами перевірки складено акт, винесено приписи № 5 про зупинення підготовчих та будівельних робіт та № 5/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а також складено протокол про адміністративне правопорушення.

Усі матеріали позапланової перевірки були вручені під особистий підпис представнику - Лушникову В.П.

Відповідно до акта перевірки, на об`єкті будівництва:

1.Влаштовані три колони з каменю та одна залізобетонна колона висотою 2,1 пог.м.

Позивач здійснює будівництво за відсутності належним чином розробленої та затвердженої проектної документації, чим порушив вимоги статей 7, 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», Порядок розроблення проектної документації на будівництво об`єкту, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45, пункт 6.2 ДБН А.3.1-5:2016 Організація будівельного виробництва.

2. На відстані 6 см від сусідньої споруди за адресою: вул. Гліба Григораша (вул. Космонавта Волкова, 6) розпочато виконання кладки стін з цегли орієнтованою загальною площею 5,8 кв.м.

Позивач здійснює будівництво цегляної стіни з порушенням вимог щодо відстаней, визначених пунктом 6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019 Планування та забудова територій.

У протоколі про адміністративне правопорушення було зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення призначений на 19 листопада 2024 о 10 год. 30 хв.

13.11.2024 за вх. № 22752/22.01-13/7/24 до управління надійшло клопотання ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку з перебуванням представника у відрядженні.

Враховуючи вищевикладене, розгляд справи про адміністративне правопорушення було перенесено на 22.11.2024 о 10:00, про що ОСОБА_1 була повідомлена листом № 21183/22.01-13/22/7/24 від 14.11.2024.

На підставі встановлених результатів перевірки відповідачем було винесено постанову про адміністративне правопорушення від 19.11.2024 № 03, якою Позивача притягнуто до відповідальності за вчинення порушення, передбаченого частиною 1 статті 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 1 700,00 грн.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення № 03 від 19.11.2024 була надіслана ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку (рекомендований лист з штрихкодовим ідентифікатором 509).

08.11.2024 було винесено Припис першого заступника начальника Управління державного архітектурно- будівельного контролю Миколаївської міської ради Мазура Тимофія Володимировича №05, яким вимагається від ОСОБА_3 припинити виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 до розроблення та затвердження належним чином проектної документації та Припис першого заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради №5/1, яким вимагається від ОСОБА_3 усунути встановлене порушення вимог законодавства у сфері містобудування на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом розроблення та належного затвердження проектної документації на об`єкт будівництва за вказаною адресою. Усунути встановлене порушення вимог законодавства у сфері містобудування на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: будівництво цегляної кладки на відстані 6 см. від сусідніх будівель, шляхом приведення цегляної кладки стіни до споруди за адресою м. Миколаїв, вул. Гліба Григораша (вул. Космонавта Волкова, 6), у відповідність до положень пункту 6.1.41 ДБН Б.2.2.-12:2019 Планування та забудова територій.

Вважаючи такі дії відповідача неправомірними, позивач звернувся до суду з позовом.

Вирішуючи спірне питання, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не вжив жодних належних заходів, передбачених законодавством України: не оформив будівельний паспорт або схему намірів забудови земельної ділянки та не забезпечив розроблення і належне затвердження проектної документації, що є обов`язковим для здійснення будівельних робіт.

Вирішуючи дану справу в апеляційній інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Пунктом 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Відповідно до абзацу першого частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Абзацом третім частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з абзацом п`ятим шостим, дванадцятим частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Таким чином, до повноважень відповідача як структурного підрозділу Миколаївської міської ради належить здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на території Миколаївської міської територіальної громади, зокрема, шляхом проведення позапланової перевірки на підставі звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з частиною третьою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом.

Згідно з третім реченням частини другої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі Порядок № 553).

Відповідно до абзацу тринадцятого пункту 7 Порядку № 553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з абзацом першим пункту 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, зокрема:

ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством;

надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку (абзаци перший, четвертий, шостий пункту 12 Порядку № 553).

Відповідно до частини першої статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник може розпочати будівельні роботи після подання повідомлення до органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Це стосується об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктів, які будуються за будівельним паспортом та які не потребують отримання дозволу, згідно з пунктом 3 частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (дозвіл це документ, який надає право на виконання будівельних робіт на об`єктах із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками)

Згідно з абзацом 2 пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт (постанова Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011), будівельні роботи можуть виконуватися після отримання права на земельну ділянку (власність, користування або договір суперфіцію) і подання повідомлення про початок робіт. Наведене стосується об`єктів з незначними наслідками (СС1) та тих, що будуються за будівельним паспортом.

Абзацом 2 частини другої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджується Кабінетом Міністрів України.

Зокрема, пунктом 6 Переліку № 406 регламентовано, що проведення таких будівельних робіт як зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд без влаштування фундаментів, зокрема альтанок, не потребує документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Разом із тим, пунктом 3 приміток до Переліку № 406 визначено, що виконання будівельних робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту повинно здійснюватися з дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та відповідно до розробленої та затвердженої в установленому законодавством порядку проектної документації.

Отже, проведення будівництва тимчасових будівель та споруд без влаштування фундаментів, зокрема альтанок, не потребує введення такого об`єкта в експлуатацію, але повинно здійснюватися з дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та відповідно до розробленої та затвердженої в установленому законодавством порядку проектної документації.

Апелянт вважає, що отримання проектної документації по суті є отриманням документів, що дають право на виконання будівельних робіт, однак колегія суддів оцінює такі доводи критично з огляду на наступне.

Згідно статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проектування та будівництва здійснюється у такому порядку: отримання вихідних даних; розроблення проекту та, за потреби, його експертиза; затвердження проєкту; отримання права на виконання робіт; виконання підготовчих і будівельних робіт; реєстрація майнового права (за наявності підстав); геодезія та інвентаризація (крім об`єктів СС1); прийняття об`єкта в експлуатацію; державна реєстрація права власності.

Відповідно до положень статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», право на виконання будівельних робіт виникає в замовника: після подання повідомлення у випадку з об`єктами незначного класу наслідків (СС1), у тому числі тими, що зводяться на підставі будівельного паспорта; після отримання дозволу для об`єктів із класом наслідків СС2 або СС3.

Таким чином, отримання будівельного паспорту або розроблення проектної документації є невід`ємним етапом будівництва об`єкту, проте не є документами, на підставі яких виникає право на здійснення будівельних робіт. Отже, якщо замовник не зобов`язаний отримувати документи, що надають право на виконання будівельних робіт, це не означає, що він не повинен розробляти проєктну документацію для здійснення будівництва.

Враховуючи викладене, будівельні роботи з нового будівництва альтанки за адресою: АДРЕСА_1 , в силу частини 2 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 6 Переліку № 406 - не потребують отримання документів, які надають право на їх виконання. Разом з тим, у розумінні пунктом 3 приміток до Переліку № 406 такі роботи повинні здійснюватися на підставі розробленої проектної документації.

Аналіз приписів статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 16.05.2011 № 45 дозволяє стверджувати, що будівельний паспорт та проектна документація є по суті аналогічними документами, які визначають архітектурні та конструктивні рішення будівництва, однак в матеріалах справи жодні докази розроблення позивачем відповідної проектної документації відсутні.

З огляду на викладене, приписи УДАБК ММР від 08.11.2024 №05 та №05/1, яким позивача було зобов`язано припинити виконання будівельних робіт до розроблення та затвердження належним чином проектної документації, а також розробити та затвердити проектну документацію на об`єкт будівництва є законними, обґрунтованими та скасуванню не підлягають.

Що стосується правомірності постанови УДАБК ММР від 22.11.2024 №03, колегія суддів зазначає наступне.

Положеннями частини 1 ст. 96 КУпАП установлено відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд. Вчинення такого адміністративного правопорушення тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб, - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно до приписів ст. 251 КпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) установлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані установлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також іншими документами.

Слід враховувати, що висновки контролюючого органу про виконання позивачем будівельних робіт без відповідної проектної документації підтверджено під час апеляційного перегляду справи. Крім того, з матеріалів справи вбачається, що відповідачем було дотримано і процедуру притягнення позивача до адміністративної відповідальності, зокрема в частині належного повідомлення позивача, що свідчить про правомірність оскаржуваної постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Решта доводів та заперечень апелянта висновків суду не спростовують. Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Враховуючи викладене, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують висновків суду першої інстанції, яким повно та правильно встановлено обставини справи і ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до положень статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладені обставини та з огляду на наведені положення законодавства, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а судове рішення без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 292, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу адвоката Лушникова Василя Петровича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 квітня 2025 року залишити без задоволення.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 квітня 2025 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурного контролю Миколаївської міської ради про визнання протиправними та скасування приписів, постанови залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду.

Головуючий суддя: М. П. Коваль

Суддя: Ю.В. Осіпов

Суддя: В.О. Скрипченко