Справа № 260/2914/24
Суддя: Гуляк Василь Васильович
Дата ухвалення: 2025-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2025 рокуЛьвівСправа № 260/2914/24 пров. № А/857/9185/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Гуляка В.В.

суддів: Ільчишин Н.В., Носа С.П.

за участі секретаря судового засідання: Вовка А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_1 ,

на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 січня 2025 року (суддя Луцович З.Б., час ухвалення 13:50 год., місце ухвалення м. Ужгород, дата складання повної ухвали 30.01.2025),

в адміністративній справі №260/2914/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області,

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,

встановив:

У квітні 2024 року позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з адміністративним позовом до відповідача Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, в якому просила: 1) визнати протиправним та скасувати Наказ ГУНП в Закарпатській області №907 від 08.04.2024 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області в частині застосування до капітана поліції Варваринець Яни слідчого слідчого відділу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області дисциплінарного стягнення у виді звільненні із служби в поліції; 2) визнати протиправним та скасувати Наказ ГУНП в Закарпатській області №73о/с від 08.04.2024 По особовому складу про звільнення ОСОБА_1 із служби в поліції з 08.04.2024; 3) поновити капітана поліції ОСОБА_1 на посаді слідчого слідчого відділу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області; 4) стягнути з ГУНП в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 08.04.2024 по день ухвалення рішення у справі, виходячи з суми середньоденного грошового забезпечення 1012,97 грн..

Відповідач позовних вимог не визнав, подав відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 січня 2025 року в задоволенні адміністративного позову - відмовлено.

З рішенням суду першої інстанції від 21.01.2025 року не погодилася позивач та оскаржила його в апеляційному порядку. Вважає апелянт, що рішення суду є незаконним і необгрунтованим, винесене з порушенням норм матеріального права, висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи, що призвело до неправильного вирішення справи, а відтак рішення суду підлягає скасуванню з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

В обґрунтування апеляційних вимог апелянт зазначає, що факт передачі трьох кримінальних проваджень, вказаних у службовому розслідуванні, саме ОСОБА_1 належними та допустимими доказами не доведений. Вказує також апелянт про пропущення шестимісячного строку з дня вчинення дисциплінарного проступку. У матеріалах справи відсутні будь-які посилання на наявність рішень слідчого судді, суду, письмових доручень і вказівок прокурора та вказівок керівника слідчого підрозділу, які б не виконала позивач. Також апелянт зазначає, що як вбачається з диспозицій статей КУпАП, за якими ОСОБА_1 була притягнута до відповідальності, вона вчинила правопорушення як звичайний водій і будь-які докази того, що вона під час вчинення цих адміністративних правопорушень була у формі поліцейського, відсутні. Відсутні взагалі будь-які докази того, що наведені адміністративні правопорушення, які вчинила позивачка як простий водій/громадянин, хоч якимось чином підірвали авторитет поліції. Між порушенням Правил дорожнього руху, які позивач вчинила як звичайний громадянин, і підривом авторитету поліції, відсутній причинний зв`язок.

За результатами апеляційного розгляду апелянт просить скасувати оскаржене рішення суду від 21.01.2025 та ухвалити нове рішення про задоволення позовної заяви повністю.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, у якому зазначає, що апеляційна скарга є безпідставною, і в її задоволенні слід відмовити, так як рішення суду є законним і обґрунтованим. Просить апеляційну скаргу відхилити, залишивши без змін оскаржене рішення суду.

Суд апеляційної інстанції заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи та докази по справі, обговоривши доводи, межі та вимоги апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Суд встановив такі фактичні обставини справи.

Наказом начальника Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області від 02.02.2024 № 95 Про створення комісії з метою обстеження службового кабінету №4А старшого СВ Ужгородського РУП ГУНП капітана поліції Яни Варваринець створено робочу комісію для проведення перевірки наявності матеріальних цінностей та кримінальних проваджень в службовому кабінеті (4А) старшого слідчого СВ капітана поліції ОСОБА_2 , у зв`язку з тим, що 02.02.2024 на лінію 102 надійшло повідомлення старшого слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції Варваринець Яни, що прийшовши на роботу вона виявила зірвану печатку на дверях службового кабінету (а.с.192 т.1).

Згідно доповідної записки Про результати перевірки повідомлення слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції Варваринець Я.І., зареєстрованого в ІТС ІПНП 2046 від 02.02.2024 працівниками СКЗ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області здійснювалася перевірка, якою встановлено, що факт проникнення у службовий кабінет 4А не знайшов свого підтвердження (а.с.189 т.1).

Також судом встановлено, що наказом начальника Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області № 99 від 07.02.2024 Про утворення та організацію роботи в підпорядкованих підрозділах поліції комісій з проведення інвентаризації кримінальних проваджень (кримінальних справ), які обліковуються за слідчими підрозділами та підрозділами дізнання утворено інвентаризаційну комісію та доручено такій проведення інвентаризації кримінальних проваджень, які перебувають у провадженні старшого слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 (а.с. 128-129 т.1).

Відповідно до Акту інвентаризації наявних матеріалів кримінальних проваджень, які перебувають у провадженні старшого слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 від 07.02.2024, складеного інвентаризаційною комісією, виявлено відсутність кримінальних проваджень № 0001692, № 0001707, № 0000037 та №0003574, прийнятих до провадження старшою слідчою ОСОБА_1 СВ Ужгородського РУП ГУНП (а.с. 130-131 т.1).

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області Про створення дисциплінарної комісії та призначення службового розслідування №557 від 27.02.2024 призначено службове розслідування за відомостями, викладеними у листі заступника начальника Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області начальника слідчого відділу підполковника поліції Івана Розмана, а саме: відсутності у службовому кабінеті слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП капітана поліції Яни Варваринець матеріалів кримінальних проваджень № 0001692, № 0001707, № 0000037 та №0003574, які нею прийняті та перебувають у провадженні (рапорт від 09.02.2024) (а.с. 127, 137 т.1).

За результатами проведеного службового розслідування 27 березня 2024 року складено Висновок Про результати службового розслідування за відомостями, викладеними у рапорті заступника начальника управління поліції начальника слідчого відділу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_3 від 09.02.2024, згідно якого запропоновано за порушення службової дисципліни, вимог пунктів 2, 4, 5, 6, 13 частини 3 статті 1, частин 1, 2, 5 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України від 02.07.2015 № 580-VІІІ Про Національну поліцію, статей 2, 28 та 40 Кримінального процесуального кодексу України, підпунктів 2, 3, 4 пункту 3 Розділу VI, пункту 5 розділу VI Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.07.2017 № 570, пункту 3 розділу І, пункту 1 розділу II, пункту 1 розділу III Інструкції з організації обліку та руху кримінальних проваджень в органах досудового розслідування Національної поліції України затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 14.04.2016 № 296 та Правил дорожнього руху, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, що виразилося у неналежному виконанні службових обов`язків як слідчого, в частині не проведення під час досудового слідства у вищевказаних кримінальних провадженнях слідчих (розшукових) дій, не веденні книги обліку роботи слідчого (про рух кримінальних проваджень), не забезпеченні належного зберігання кримінальних проваджень № 0001692 від 16.04.2013, № 0001707 від 17.05.2016 та № 0003574 від 18.12.2017 у сейфі, що призвело до їх втрати, а також порушенні Правил дорожнього руху, слідчого слідчого відділу Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_4 (0072555), відповідно до пункту 7 частини 3 статті 13 розділу III Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосувати дисциплінарне стягнення звільнити із служби в поліції (а.с. 88-129 т.2).

У подальшому, наказом ГУНП в Закарпатській області № 907 від 08 квітня 2024 року Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, за порушення службової дисципліни, вимог пунктів 2, 4, 5, 6, 13 частини 3 статті 1, частин 1, 2, 5 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України від 02.07.2015 № 580-VІІІ Про Національну поліцію, статей 2, 28 та 40 Кримінального процесуального кодексу України, підпунктів 2, 3, 4 пункту 3 Розділу VI, пункту 5 розділу VI Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.07.2017 № 570, пункту 3 розділу І, пункту 1 розділу II, пункту 1 розділу III Інструкції з організації обліку та руху кримінальних проваджень в органах досудового розслідування Національної поліції України затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 14.04.2016 № 296 та Правил дорожнього руху, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, що виразилося у неналежному виконанні службових обов`язків як слідчого, в частині не проведення під час досудового слідства у вищевказаних кримінальних провадженнях слідчих (розшукових) дій, не веденні книги обліку роботи слідчого (про рух кримінальних проваджень), не забезпеченні належного зберігання кримінальних проваджень № 0001692 від 16.04.2013, № 0001707 від 17.05.2016 та № 0003574 від 18.12.2017 у сейфі, що призвело до їх втрати, а також не виконанні письмової вказівки безпосереднього керівника, не інформуванні його про допущення порушень ПДР та причини не виходу 25.03.2024 на службу, слідчого слідчого відділу Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_4 (0072555), відповідно до пункту 7 частини 3 статті 13 розділу III Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнено із служби в поліції (а.с. 76-81 т.1).

Наказом ГУНП в Закарпатській області № 73 о/с від 08 квітня 2024 року По особовому складу, відповідно до частини 1 статті 77 Закону України Про Національну поліцію звільнено зі служби в поліції за п.6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) капітана поліції ОСОБА_4 (0072555), слідчого слідчого відділу Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, з 08 квітня 2024 року (а.с. 97-98 т.1).

Вважаючи такі накази про звільнення зі служби в поліції протиправними, позивач звернулася до суду з даним позовом.

Переглядаючи рішення суду першої інстанції від 21.01.2025 в межах доводів і вимог апеляційної скарги позивача, колегія суддів апеляційного суду погоджується із висновком суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позову, з врахуванням наступного.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведені норми означають, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відносини щодо проходження публічної служби, а зокрема і служби в поліції, врегульовані як загальним законодавством України про працю, так і спеціальним законодавством. При цьому, пріоритетними є норми спеціального законодавства, а норми трудового законодавства підлягають застосуванню лише у випадках, якщо спеціальними нормами не врегульовано спірних відносин, та коли про можливість такого застосування прямо зазначено у спеціальному законі.

Нормами спеціального законодавства у розглядуваних по даній адміністративній справі правовідносинах є, зокрема, Закон України Про Національну поліцію, Дисциплінарний статут Національної поліції України, інші нормативно-правові акти.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, є Закон України Про Національну поліцію від 02.07.2015 №580-VIII (далі Закон №580-VIII).

Відповідно до статті 3 Закону України № 580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

За приписами статті 19 частин 1, 2 Закону України № 580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження регламентується нормами Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України № 2337-VIII від 15 березня 2018 року (далі по тексту Дисциплінарний статут).

Так, службова дисципліна в розумінні Дисциплінарного статуту є дотриманням поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

В свою чергу дисциплінарним проступком згідно із статтею 12 Дисциплінарного статуту визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходу за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Стаття 18 Закону України № 580-VIII регламентує основні обов`язки поліцейських, серед яких неухильне дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійне виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Судом першої інстанції також вірно враховано, що наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року за № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі по тексту Порядок № 893), який визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Відповідно до пункту 1 розділу II Порядку № 893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно пункту 1 розділу V Порядку № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку № 893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

У розглядуваній справі судом встановлено, що наказом начальника Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області від 02.02.2024 № 95 Про створення комісії з метою обстеження службового кабінету №4А старшого СВ Ужгородського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_2 створено робочу комісію для проведення перевірки наявності матеріальних цінностей та кримінальних проваджень в службовому кабінеті (4А) старшого слідчого СВ капітана поліції ОСОБА_2 у зв`язку з тим, що 02.02.2024 на лінію 102 надійшло повідомлення старшого слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_1 , що прийшовши на роботу вона виявила зірвану печатку на дверях службового кабінету.

Матеріалами службового розслідування підтверджується, що згідно доповідної записки Про результати перевірки повідомлення слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_1 , зареєстрованого в ІТС ІПНП 2046 від 02.02.2024 працівниками СКЗ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області здійснювалася перевірка, якою встановлено, що факт проникнення у службовий кабінет 4А не знайшов свого підтвердження, з огляду на що припинено розгляд повідомлення слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_1 згідно Закону України Про звернення громадян.

Наказом начальника Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області № 99 від 07.02.2024 Про утворення та організацію роботи в підпорядкованих підрозділах поліції комісій з проведення інвентаризації кримінальних проваджень (кримінальних справ), які обліковуються за слідчими підрозділами та підрозділами дізнання утворено інвентаризаційну комісію та доручено такій проведення інвентаризації кримінальних проваджень, які перебувають у провадженні старшого слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП капітана поліції Варваринець Я.І..

Відповідно до акту інвентаризації наявних матеріалів кримінальних проваджень, які перебувають у провадженні старшого слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 від 07.02.2024, складеного інвентаризаційною комісією, виявлено відсутність кримінальних проваджень № 0001692, № 0001707, № 0000037 та №0003574, прийнятих до провадження старшою слідчою ОСОБА_1 СВ Ужгородського РУП ГУНП.

З матеріалів службового розслідування видно, що з метою встановлення місця знаходження вказаних кримінальних проваджень 20.03.2024 за вих. № 2146/106/7-2024 скеровано запит до Ужгородської окружної прокуратури та за вих. № 2145/106/7-2024 скеровано Закарпатського НДЕКЦ щодо надання інформації про перебування у вказаних установах кримінальних проваджень № 0001692, № 0001707, № 0000037 та №0003574.

21.03.2024 отримано відповідь Ужгородської окружної прокуратури, лист від 21.03.2024 №07.53-107-2359 вих-24, згідно якої встановлено, що у період з 01.01.2021 по 07.02.2024 до Ужгородської окружної прокуратури матеріали вказаних кримінальних проваджень не надходили.

25.03.2024 отримано відповідь Закарпатського НДЕКЦ лист від 22.03.2024 №32-10 вих-24, згідно якої встановлено, що у період з 01.01.2020 по 21.03.2024 до Закарпатського НДЕКЦ матеріали вказаних кримінальних проваджень не надходили.

13.03.2024 за вих. № 698/106/7-2024 від 13.03.2024 в межах службового розслідування скеровано запит до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області щодо надання актів проведеної інвентаризації за 2023 та 2024 роки та надання копій із журналів вхідної та вихідної кореспонденції в яких наявні відомості про отримання слідчим ОСОБА_1 матеріалів вищевказаних кримінальних проваджень.

25.03.2024 отримано відповідь Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області за вих. № 5110/106/25-2024 згідно якої встановлено, що перевірити журнали вхідної та вихідної кореспонденції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області до 2021 року, не надається можливим оскільки 11.03.2022 року у зв`язку з загостренням ситуації біля кордонів України збільшенням збройної агресії з боку Російської Федерації, наявною загрозою широкомасштабного вторгнення в Україну збройних сил Російської Федерації частини території Донецької і Луганської областей, у зв`язку з великою кількістю матеріальних носіїв службової інформації, які знаходяться на обліку та зберіганні в СДЗ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, неможливістю вжиття термінових заходів щодо їх збереження у разі безпосереднього захоплення адміністративної будівлі чи проведення на території міста бойових дій, з метою запобігання службової інформації та інших персональних і конфіденційних даних, відібрані для знищення закриті провадженням матеріали носії інформації, які не мають науково-практичного значення, не становлять історичної чи культурної цінності та не внесені до Національного архівного фонду з терміном зберігання 10 років, згідно акту №2382/106/25/-2022 від 11.03.2022 року Про вилучення для знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду, журнали вхідної та вихідної кореспонденції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, що використовувались в службовій діяльності до 2021 року були знищені.

Згідно акту інвентаризації кримінальних проваджень № 2554 від 06.02.2024, проведеної на підставі наказу начальника Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській від 2601.2024 №88 фактів втрати кримінальних проваджень не виявлено.

Відповідно акту інвентаризації кримінальних проваджень № 1995/106/25-23 від 10.02.2023 проведеної на підставі наказу начальника Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській від 26.01.2024 №69 фактів втрати кримінальних проваджень не виявлено.

Також в ході службового розслідування слідчим управлінням ГУНП в Закарпатській області 23.02.2024 здійснено виїзд до слідчого відділу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, з метою перевірки наявності кримінальних проваджень, у кабінетах слідчих Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області. За результатами виїзду кримінальні провадження № 0001692, № 0001707, № 0000037 та №0003574 в кабінетах слідчих не виявлено.

27.03.2024 отримано додаткову відповідь з Ужгородського РУП ГУНП, згідно якої встановлено, що 27.03.2024 комісією в службовому кабінеті слідчої ОСОБА_1 виявлено кримінальне провадження № 0000037 від 29.03.2017 за ч. 3 ст. 197-1 КК України, яке згідно з актом інвентаризації кримінальних проваджень від 07.02.2024 вважалось фактично відсутнім.

Таким чином, в ході проведення службового розслідування відповідачем встановлено відсутність трьох кримінальних проваджень, прийнятих до провадження старшою слідчою ОСОБА_1 СВ Ужгородського РУП ГУНП.

Колегія суддів також враховує, що відповідно до пункту 2 розділу І Інструкції з організації обліку та руху кримінальних проваджень в органах досудового розслідування Національної поліції України затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 14.04.2016 № 296 (далі Інструкція), організація обліку, зберігання, видачі та інвентаризації кримінальних проваджень у Головному слідчому управлінні Національної поліції України (далі - ГСУ) покладається на начальників управлінь ГСУ, у слідчих управліннях головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях, м. Києві (далі - ГУНП) - на начальників слідчих управлінь ГУНП, а в слідчих відділах (відділеннях) управлінь, відділів, відділень поліції ГУНП (далі - територіальні підрозділи поліції) - на начальників слідчих відділів, відділень територіальних підрозділів поліції.

Згідно п. 3 розділу І Інструкції відповідальним за зберігання кримінальних проваджень, у яких здійснюється досудове розслідування, а також тих, досудове розслідування в яких зупинено, є слідчий (дізнавач), який безпосередньо здійснює досудове розслідування у цих кримінальних провадженнях. Під час досудового розслідування в кримінальному провадженні групою слідчих відповідальною особою за зберігання кримінального провадження є слідчий, визначений старшим слідчої групи.

Відповідно до п.1, 2 розділу ІІ Інструкції кожен слідчий (дізнавач) веде книгу обліку роботи слідчого (дізнавача) (про рух кримінальних проваджень) (додаток 1), до якої заносить відомості про рух усіх кримінальних проваджень, у яких ним здійснюється досудове розслідування. Допускається ведення такого обліку за допомогою електронно-обчислювальної техніки, що має дублюючий характер. У разі відбуття слідчого (дізнавача) у відпустку або службове відрядження, тимчасової втрати ним працездатності, переведення його для подальшого проходження служби до іншого підрозділу чи звільнення з посади кримінальні провадження, що перебувають у його провадженні, а також у яких досудове розслідування зупинено або винесено постанову про їх закриття, разом з книгою обліку роботи слідчого (дізнавача) (про рух кримінальних проваджень) передаються згідно з актом приймання-передавання матеріалів кримінальних проваджень (додаток 2) у двох примірниках керівнику органу досудового розслідування (особі, яка виконує його обов`язки) для організації подальшого розслідування.

Згідно п. 1, 2 розділу ІІІ Інструкції кримінальні провадження, у яких здійснюється досудове розслідування, а також досудове розслідування в яких зупинено на підставі пунктів 1, 2, 2-1, 3 частини першої статті 280 КПК України, зберігаються слідчими (дізнавачами) в сейфах або металевих ящиках, що мають запірні пристрої та пристрої для опечатування. Ключі від сейфа (металевого ящика) знаходяться безпосередньо в слідчого (дізнавача), а їх дублікати - у керівника органу досудового розслідування. Забороняється зберігати кримінальні провадження поза службовими приміщеннями органів досудового розслідування.

Таким чином, в порушення вимог п. 3 розділу І, п. 1 розділу ІІ, п.1 розділу ІІІ Інструкції, позивач не вела книги обліку роботи слідчого (про рух кримінальних проваджень), до якої заносяться відомості про рух усіх кримінальних проваджень, у яких нею здійснюється досудове розслідування, та не зберігала кримінальні провадження, в яких досудове розслідування триває, у сейфі, який наявний в її кабінеті, що підтверджується матеріалами службового розслідування.

Відповідно до вимог п.1, 6 ч. 3 розділу VI Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.07.2017 № 570 (далі Положення №570) при виконанні своїх службових обов`язків слідчий зобов`язаний: під час досудового розслідування дотримуватися вимог Конституції України, КПК України та законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України; не вчиняти будь-яких дій, що ганьблять звання слідчого і можуть викликати сумнів у його об`єктивності та неупередженості.

Згідно вимог ч. 4 розділу V Положення № 570, начальник слідчого відділу територіального (відокремленого) підрозділу Національної поліції України, крім повноважень, передбачених КПК України керує діяльністю слідчого відділу та є відповідальним за виконання покладених на нього завдань, дотримання підпорядкованими слідчими вимог законодавства України.

Відповідно до пункту 5 розділу 6 Положення № 570, рішення слідчого судді, суду, письмові доручення і вказівки прокурора та вказівки керівника слідчого підрозділу, які не суперечать рішенням та вказівкам прокурора, надані в межах їх компетенції і в установленій законодавством формі, є обов`язковими для виконання слідчим.

З матеріалів справи вбачається, що під час службового розслідування було вивчено матеріали кримінальних проваджень, прийнятих до провадження старшою слідчою ОСОБА_1 . СВ Ужгородського РУП ГУНП та встановлено, що жодної слідчої дії з часу прийняття до провадження, слідчою ОСОБА_1 не здійснювалося.

Таким чином, являються безпідставними доводи апелянта (позивача) про те, що факт передачі трьох кримінальних проваджень, вказаних у службовому розслідуванні, саме ОСОБА_1 належними та допустимими доказами не доведений.

Відносно доводів апеляційної скарги про пропущення шестимісячного строку з дня вчинення дисциплінарного проступку, то такі доводи являються безпідставними, із врахуванням того, що як видно із змісту спірного наказу № 907 від 08.04.2024 року Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни, які зокрема, виразились у неналежному виконанні службових обов`язків як слідчого, в частині не проведення під час досудового слідства у вищевказаних кримінальних провадженнях слідчих (розшукових) дій, не веденні книги обліку роботи слідчого (про рух кримінальних проваджень), не забезпеченні належного зберігання кримінальних проваджень №0001692 від 16.04.2013, №0001707 від 17.05.2016 та №0003574 від 18.12.2017 у сейфі, що призвело до їх втрати, а також не виконанні письмової вказівки безпосереднього керівника, не інформуванні його про допущення порушень ПДР та причини не виходу 25.03.2024 на службу. Вказані порушення було виявлено лише за результатами проведеного службового розслідування і відображені у Висновку службового розслідування від 27.03.2024 року.

Відносно доводів апелянта (позивача) про те, що між порушенням Правил дорожнього руху, які позивач вчинила як звичайний громадянин, і підривом авторитету поліції, відсутній причинний зв`язок, колегія суддів зазначає наступне.

З метою встановлення під час проведення службового розслідування відомостей, що характеризують поліцейського, до управління превентивної діяльності (далі УПД) ГУНП надіслано запит від 18.03.2024 № 2070/106/7-2024 щодо надання інформації чи притягалась слідча ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, в тому числі автоматичної фіксації порушень Правил дорожнього руху. Згідно наданої інформації УПД ГУНП в Закарпатській області від 19.03.2024 № 456/106/8-2024 встановлено, що відповідно до інформаційної підсистеми Адміністративна практика інформаційно-комунікаційної системи Інформаційний портал Національної поліції України станом на 19.03.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за порушення Правил дорожнього руху було притягнуто до адміністративної відповідальності, а саме:

- 10.01.2018 постановою про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БР № 111417 за ч.1 ст.126 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 425 гривень;

- 26.04.2018 постановою про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕАА № 378307 за ч.1 ст.122 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 255 гривень;

- 25.12.2021 постановою про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕАО № 5184018 за ч.1 ст.122 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 гривень.

Також працівниками УПД ГУНП в Закарпатській області моніторингом підсистеми Реєстр адміністративних правопорушень та Національної автоматизованої інформаційної системи встановлено, що 24.12.2021 о 15 год. 29 хв. на 772км +750 м автодороги М-06 Київ-Чоп, 30.06.2022 о 08 год. 05 хв. на 772 км +750 м автодороги М-06 Київ-Чоп, 30.07.2022 о 06 год. 50 хв. на 780 км +785 м автодороги М-06 Київ-Чоп та 09.03.2024 о 09 год. 09 хв. на 226км +887 м автодороги Н-13 Львів-Самбір-Ужгород за перевищення встановленого обмеження швидкості руху за допомогою приладів контролю системи фіксації адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху в автоматичному режимі (Каскад 079-1120, Каскад 078-1120 та Ехреrt-FS E75053487 відповідно) зафіксовано транспортний засіб марки Skodа Осtаviа, н.з. НОМЕР_1 , який на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до вимог ст. 14-2, 33, 222, 279-3 та 284 КУпАП працівниками Департаменту патрульної поліції Національної поліції України відносно власника транспортного засобу марки Skodа Осtаviа, н.з. НОМЕР_1 ОСОБА_1 винесено постанови про накладання адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, стосовно особи, яка має реєстрацію місця проживання перебування (місцезнаходження юридичної особи) на території України, а саме:

- серії 1АВ № 03732654 від 24.12.2021 за ч.1 ст.122 КУпАП, накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 гривень, - серії 2АВ № 00420870 від 30.06.2022 за ч.1 ст.122 КУпАП, накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 гривень,

- серії 2АВ № 00795500 від 30.07.2022 за ч.1 ст.122 КУпАП, накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 гривень,

- серії 4АВ №05143756 від 09.03.2024 за ч.1 ст.122 КУпАП накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 гривень відповідно.

З цього приводу судом першої інстанції вірно враховано, що проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки. Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Посада поліцейського покладає на особу певні обмеження, заборони і обов`язки. Запорукою утвердження довіри до органів поліції має бути законослухняна і добропорядна поведінка поліцейського не лише під час виконання професійних обов`язків, але й у повсякденному житті.

Суд обгрунтовано погодився з доводами відповідача про те, що ОСОБА_1 , порушуючи Правила дорожнього руху, за що неодноразово притягувалася до адміністративної відповідальності, та не інформуючи про це керівництво Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, допустила порушення вимог пунктів 2, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, недотримання вимог пункту 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України від 02.07.2015 №580-VIII Про Національну поліцію, а також Правил дорожнього руху, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306.

Колегія суддів апеляційного суду також враховує, що матеріалами справи підтверджується, що згідно отриманої інформації від УКЗ ГУНП в Закарпатській області від 21.03.2024 № 471/106/2-2024 та № 473/106/2-2024, поліцейська ОСОБА_1 у період з 2019 року по 2024 рік, протягом служби за порушення службової дисципліни сім разів притягувалася до дисциплінарної відповідальності.

Зокрема, ОСОБА_1 притягалася до дисциплінарної відповідальності за: неналежне ставлення до службових обов`язків та порушення вимог Кримінального-процесуального кодексу України, наказом ГУНП від 20.03.2019 № 574 їй оголошено зауваження; за неналежне ставлення до виконання службових обов`язків та порушення вимог КПК України, наказом ГУНП від 15.03.2021 № 603 їй оголошено догану; за невиконання доручення керівника Ужгородського РУП ГУНП, неприбуття о вказаній даті та годині для забезпечення публічної безпеки та правопорядку, наказом Ужгородського РУП ГУНП від 23.03.2022 № 109 їй оголошено зауваження; за неналежне реагування на правопорушення чи іншу подію після отримання завдання диспетчера, наказом Ужгородського РУП ГУНП від 22.06.2022 № 199 їй оголошено зауваження; за порушення вимог щодо дотримання правил носіння однострою, порушення етичної поведінки поліцейського, відсутність контролю за власними емоціями та поведінкою, наказом Ужгородського РУП ГУНП від 19.05.2023 № 187 їй оголошено догану; за відсутність стриманості та доброзичливості по відношенню до інших працівників поліції, неналежний контроль за власною поведінкою, запізнення на роботу, наказом ГУНП від 19.06.2023 № 1462 їй оголошено дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність; за порушення службового дисципліни, вимог п. 3 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту НПУ, п. 1, 2 ч. 1 ст.18 ЗУ Про Національну поліцію, п. 7,8,9, ч. 1 та ч. 3 розділу ІІ, п. 1,2 та ч. 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179, що виразилось у нехтуванні виконання функцій держави під час виконання службових повноважень, недотримання вимог закону та загально визначених етичних норм поведінки, неввічливе ставлення, наказом ГУНП від 29.12.2023 № 3191 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.

У розглядуваній справі апеляційний суд наголошує, що частиною 1 ст.18 Закону №580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема до медичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з частиною першою статті 59 Закону № 580-VIII, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно з п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року №1179 (далі Правила етичної поведінки), під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, з-поміж іншого: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Зі змісту присяги працівника поліції слідує, що його поведінка має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивного іміджу органів поліції. Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення таких дій, які підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно. Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Аналіз наведених норм права доводить, що працівники поліції мають спеціальний статус, і приймаючи присягу працівника поліції, погоджуються на підвищені вимоги, які пред`являються до працівників поліції при проходженні служби і яких вони повинні дотримуватися.

Таким чином являються безпідставними доводи апелянта (позивача) про те, що вчинення позивачем як працівником поліції адміністративного правопорушення у виді порушення ПДР України не підриває авторитету поліції.

Апеляційний суд також погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що обираючи до позивача вид дисциплінарного стягнення відповідачем дотримано вимоги статті 19 Дисциплінарного статуту, зокрема, щодо врахування особи порушника, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського та його ставлення до служби.

Таким чином, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що відповідач належними та допустимими доказами довів правомірність прийняття оскаржуваних наказів про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, при прийнятті яких відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а тому заявлені позовні вимоги не підлягають до задоволення.

Апеляційний суд також враховує, що відповідно до статті 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не може розглядати позовні вимоги та підстави позову, що не були заявлені в суді першої інстанції.

З врахуванням наведених вище норм законодавства та фактичних обставин справи, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що судом першої інстанції при розгляді адміністративної справи всебічно та об`єктивно з`ясовано обставин, що мають значення для справи та сформовано висновки, які відповідають фактичним обставинам справи, рішення суду винесено з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому немає підстав для його скасування.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 січня 2025 року в адміністративній справі №260/2914/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення і може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя В. В. Гуляк
судді Н. В. Ільчишин
С. П. Нос
Повний текст постанови суду складено 08.09.2025 року