Справа № 520/10941/24
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2025-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

щодо встановлення судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративній справі

08 вересня 2025 року Справа № 520/10941/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Полях Н.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 у порядку ст.382 КАС України у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат Харківської обласної державної адміністрації (, вул. Чернишевська, буд. 51, м. Харків, 61002) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат Харківської обласної державної адміністрації щодо не проведення нарахування та виплатити компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати та індексу інфляції за весь час прострочення, а також трьох процентах річних від простроченої суми ОСОБА_1 за період з 05.05.2021 по 19.04.2024;

- зобов`язати Обласний центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат Харківської обласної державної адміністрації нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати з 05.05.2021 по 19.04.2024;

- зобов`язати Обласний центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат Харківської обласної державної адміністрації нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми;

- стягнути з Обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат Харківської обласної державної адміністрації на користь ОСОБА_1 20000 (двадцять тисяч) грн. 00 коп. на відшкодування моральної шкоди.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2024 року у справі № 520/10941/24 адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат Харківської обласної державної адміністрації (, вул. Чернишевська, буд. 51, м. Харків, 61002) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії задоволено частково.

Визнано протиправною бездіяльність Обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат Харківської обласної державної адміністрації щодо непроведення нарахування та виплатити компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати та індексу інфляції за весь час прострочення, а також трьох процентах річних від простроченої суми ОСОБА_1 за період з 05.05.2021 по 19.04.2024.

Зобов`язано Обласний центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат Харківської обласної державної адміністрації нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати з 05.05.2021 по 19.04.2024.

Зобов`язано Обласний центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат Харківської обласної державної адміністрації нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

11.08.2025 до суду надійшла заява позивача, в якій він просив:

- зобов`язати Обласний центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат Харківської обласної державної адміністрації протягом 10 днів з дня отримання ухвали подати звіт про виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2024 року в адміністративній справі № 520/10941/24, яке набрало законної сили 17 грудня 2024 року за позовною заявою ОСОБА_1 до Обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат Харківської обласної державної адміністрації про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

- попередити відповідача про те, що відповідно до ч. 3 ст. 382-3 КАС України суд може накласти на керівника суб`єкта владних повноважень штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- розглядати заяву в порядку статті 382 КАС України у справі № 520/10941/24 письмового провадження без повідомлення та виклику учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 14.08.2025 прийнято заяву до розгляду в порядку письмового провадженні без виклику сторін.

Надано відповідачу строк для подання письмових пояснень щодо стану виконання рішення по справі №520/10941/24 протягом трьох днів з дня отримання копії даної ухвали.

Зобов`язано відповідача протягом трьох днів з дня отримання копії даної ухвали надати суду докази на підтвердження виконання судового рішення по справі № 520/10941/24.

18.08.2025 до суду надійшли письмові пояснення відповідача, в яких він зазначив, що на виконання зазначеного рішення Центр зробив розрахунок компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати з 05.05.2020 по 19.04.2024 та суми боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми. Відповідно до Розрахунку компенсація втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати за весь період прострочення з 05.05.2020 по 19.04.2024 складає 3556,34 грн. (три тисячі п`ятсот п`ятдесят шість грн. 34 коп.). Сума боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення виплати 05.05.2020 до 19.04.2024 складає 3745,30 грн. (три тисячі сімсот сорок п`ять грн. 30 коп.). Три проценти річних від простроченої суми 8992,00 грн. за період з 05.05.2020 по 19.04.2024 складає 798,72 грн. (сімсот дев`яносто вісім грн. 72 коп.). Разом: 8100,36 грн. (вісім тисяч сто грн. 36 коп.). Зазначена сума включена Центром до заявки на 03.01.2025 на виділення коштів з державного бюджету на виконання судових рішень, що подається до Департаменту соціального захисту населення ХОДА для подальшого подання до Міністерства соціальної політики України, як головного розпорядника коштів. Станом на 18.08.2025 сума компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати за весь період прострочення з 05.05.2020 по 19.04.2024 по справі № 520/10941/24 знаходиться у загальній черзі на виділення коштів з державного бюджету на виконання судових рішень в черзі № 1494. Сума боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення виплати 05.05.2020 до 19.04.2024 по справі №520/10941/24 знаходиться у загальній черзі на виділення коштів з державного бюджету на виконання судових рішень в черзі № 1495. Три проценти річних від простроченої суми 8992,00 грн. за період з 05.05.2020 по 19.04.2024 по справі № 520/10941/24 знаходиться у загальній черзі на виділення коштів з державного бюджету на виконання судових рішень в черзі № 1496.

Крім того, відповідач у письмових пояснення зазначив, що виплата недоплаченої суми позивачу буде проведена після надходження на рахунок Центру бюджетних коштів за відповідною програмою, в порядку черговості виконання рішень згідно з п. 7 Порядку, затвердженого постановою КМУ від 26 серпня 2021 року № 902 «Про затвердження Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для забезпечення виконання рішень суду».

Також, відповідачем повідомлено, що витрати, зокрема, на виплату допомоги до 5 Травня фінансуються за рахунок коштів Державного Бюджету України, тому виконання рішення виплатити позивачеві разову грошову допомогу до 5 травня за 2022 рік в розмірі п`яти мінімальних пенсій за віком відповідно до статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», з урахуванням раніше виплаченої суми, можливе лише за умови забезпечення їх реалізації фінансовими ресурсами.

Відповідно до ч.1 ст.382-1 КАС України, суд розглядає заяву про зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення (крім заяви, передбаченої частиною п`ятою статті 382 цього Кодексу) протягом десяти днів з дня її надходження в порядку письмового провадження, а за ініціативою суду чи клопотанням заявника - у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду, не перешкоджає судовому розгляду.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про можливість розгляду поданої заяви у порядку письмового провадження.

Згідно з п. 10 ч. 1 ст. 4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Судом встановлено, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2024 року у справі № 520/10941/24 було зобов`язано Обласний центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат Харківської обласної державної адміністрації нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати з 05.05.2021 по 19.04.2024, а також нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми.

З матеріалів справи судом встановлено, що на виконання вказаного судового рішення відповідачем здійснено розрахунок компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати з 05.05.2020 по 19.04.2024 та суми боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми.

Згідно з наданим відповідачем розрахунком загальна сума до виплати складає 8100,36 грн.

Згідно з витягом з черги по рішенням суду, які включені в заявку на виділення коштів з державного бюджету на виплату щорічної разової допомоги до 5 Травня, зазначена сума включена Центром до заявки на 03.01.2025 на виділення коштів з державного бюджету на виконання судових рішень, що подається до Департаменту соціального захисту населення ХОДА для подальшого подання до Міністерства соціальної політики України, як головного розпорядника коштів.

Як зазначив відповідач у письмових поясненнях, станом на 18.08.2025 сума компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати за весь період прострочення з 05.05.2020 по 19.04.2024 по справі № 520/10941/24 знаходиться у загальній черзі на виділення коштів з державного бюджету на виконання судових рішень в черзі № 1494. Сума боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення виплати 05.05.2020 до 19.04.2024 по справі №520/10941/24 знаходиться у загальній черзі на виділення коштів з державного бюджету на виконання судових рішень в черзі № 1495. Три проценти річних від простроченої суми 8992,00 грн. за період з 05.05.2020 по 19.04.2024 по справі № 520/10941/24 знаходиться у загальній черзі на виділення коштів з державного бюджету на виконання судових рішень в черзі № 1496.

Суд зазначає, що судовий контроль за виконанням судових рішень в адміністративних справах здійснює суд, який розглянув справу як суд першої інстанції, що встановлено ч.1 ст.381-1 КАС України.

За правилами ч.2 ст. .381-1 КАС України суд може здійснювати судовий контроль за виконанням судового рішення у порядку, встановленому статтями 287, 382-382-3 і 383 цього Кодексу.

Статтею 1291 Конституції України встановлено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання.

Відповідно до статті 370 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Отже, право на судовий захист є конституційною гарантією прав і свобод людини і громадянина, а обов`язкове виконання судових рішень складовою права на справедливий судовий захист. Обов`язок виконати судове рішення виникає з моменту набрання ним законної сили.

Відповідно до частини другої статті 372 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили або яке належить виконати негайно, є підставою для його виконання.

Судом під час розгляду заяви про встановлення судового контролю встановлено, що рішення суду відповідачем не виконано у повному обсязі.

Проте, як убачається з наданих відповідачем до матеріалів справи доказів, ним здійснюються необхідні заходи для виконання рішення суду у даній справі.

Суд зазначає, що виділення фінансування на оплату для виконання судового рішення не залежить від волевиявлення відповідача та в повній мірі ставиться в залежність від надходження бюджетного фінансування.

Судом не встановлено умисного та свідомого невиконання відповідачем судового рішення, а відсутність цільових асигнувань та вільного обсягу фінансових ресурсів у відповідача не може бути доказом на підтвердження ухилення відповідача від виконання судового рішення.

Разом з тим, суд зазначає, шо відповідно до статті 370 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Отже, право на судовий захист є конституційною гарантією прав і свобод людини і громадянина, а обов`язкове виконання судових рішень складовою права на справедливий судовий захист. Обов`язок виконати судове рішення виникає з моменту набрання ним законної сили.

Відповідно до частини другої статті 372 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили або яке належить виконати негайно, є підставою для його виконання.

Судовий контроль за виконанням судових рішень в адміністративних справах здійснює суд, який розглянув справу як суд першої інстанції, що встановлено ч.1 ст.381-1 КАС України.

За правилами ч.2 ст.381-1 КАС України суд може здійснювати судовий контроль за виконанням судового рішення у порядку, встановленому статтями 287, 382-382-3 і 383 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 382 КАС України суд, який розглянув адміністративну справу як суд першої інстанції і ухвалив судове рішення, за письмовою заявою особи, на користь якої ухвалено судове рішення і яка не є суб`єктом владних повноважень, або за власною ініціативою може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

За наслідками розгляду заяви суд постановляє ухвалу про її задоволення або відмову у задоволенні та зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення (ч.2 ст.382-1 КАС України).

За правилами ч.4 ст. 382-1 КАС України суд може зобов`язати подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення особисто керівника суб`єкта владних повноважень.

Встановлений судом строк для подання звіту про виконання судового рішення має бути достатнім для його підготовки. Достатнім є строк, який становить не менше десяти календарних днів з дня отримання суб`єктом владних повноважень відповідної ухвали та не перевищує трьох місяців ( ч.3 ст.382-1 КАС України).

Враховуючи викладене суд зазначає, що встановлення судового контролю за виконанням судового рішення шляхом зобов`язання суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення, про що просить заявник, є правом суду, а не обов`язком, яке не виключає існування принципу обов`язковості судового рішення, згідно із яким судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України (ст. 129-1 Конституції України, ч. 2 ст. 14 Кодексу адміністративного судочинства України).

Аналіз зазначених положень дає підстави для висновку про те, що встановлення судового контролю за виконанням судових рішень є заходом превентивного впливу на відповідача у справі з метою своєчасного виконання своїх зобов`язань у межах відповідної справи. Тобто, встановлення судового контролю при ухваленні судового рішення по суті позовних вимог попереджує неналежне виконання відповідачем обов`язків, що виникли внаслідок задоволення позовних вимог позивача.

Оскільки станом на час розгляду судом даної заяви рішення суду залишається невиконаним у повному обсязі, суд вважає за необхідне задовольнити заяву позивача, шляхом встановлення судового контролю за виконанням рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2024 року у справі № 520/10941/24 та зобов`язання відповідача протягом трьох місяців з дня отримання даної ухвали, подати до Харківського окружного адміністративного суду письмовий звіт про виконання рішення суду у даній справі.

З огляду на те, що положеннями частини 3 статті 382-1 КАС України надано суду право власного розсуду щодо визначення тривалості встановленого строку для подання звіту, з урахування положень, що такий строк має становити не менше десяти календарних днів з дня отримання суб`єктом владних повноважень відповідної ухвали та не перевищувати трьох місяців, суд вважає, що необхідним і достатнім буде встановлення відповідачу строку для подання звіту тривалістю три місяці з дня отримання цієї ухвали.

Суд враховує, що переслідуючи мету забезпечення реалізації конституційного принципу обов`язковості судових рішень, адміністративні суди мають зважено підходити до вибору процесуальних засобів такого забезпечення, а саме: встановлювати дійсні причини виникнення затримки у виконанні судового рішення, аналізувати акти законодавства, враховувати здійснені відповідною посадовою особою дії, спрямовані на виконання судового рішення, та їх відповідність вимогам законодавства, встановлювати наявність та форму вини такої посадової особи, а також зазначати про співмірність розміру штрафу та доходів (фінансової спроможності) такої посадової особи. Це не повинно зумовлювати порушення основоположних засад адміністративного судочинства, зокрема, пропорційності, необхідності дотримання оптимального балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи та цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія) тощо. Такі засоби не можуть бути надмірними за визначених умов та не мають призводити до порушення прав, гарантованих Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

Посилення судового контролю за виконанням судових рішень та наділення суду з цією метою правом накладати штрафні санкції визнається заходом для забезпечення конституційного права громадян на судовий захист. Специфіка застосування штрафної санкції, полягає в тому, що вона накладається на керівника суб`єкта владних повноважень, яким не забезпечено виконання судового рішення та який є відповідальним за діяльність державного органу, який він очолює. Можливість накладення штрафу розглядається не самостійно, а за наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або у разі неподання такого звіту. Накладення на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання постанови, штрафу є мірою покарання, а тому можливість суду накласти такий штраф може бути реалізована лише за умови встановлення судом обставин, які свідчать про наявність вини, тобто умисне невиконання рішення суду, недобросовісність у діях посадової особи суб`єкта владних повноважень, які свідчать про ухилення саме цієї посадової особи від виконання рішення суду.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та їх посадові особи зобов`язані діяти виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Стаття 129-1 Конституції України встановлює, що судові рішення є обов`язковими до виконання.

З наданих до матеріалів справи відповідачем доказів убачається, що відповідач вчиняє дії для виконання судового рішення, зокрема, останнім на виконання судового рішення здійснено розрахунок компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати з 05.05.2020 по 19.04.2024 та суми боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми.

Однак фактична невиплата заборгованості зумовлена тим, що витрати, зокрема, на виплату допомоги до 5 Травня фінансуються за рахунок коштів Державного Бюджету України, тому виконання рішення можливе за наявності бюджетних асигнувань на відповідні цілі.

Суд також бере до уваги, що відсутність бюджетного фінансування є обставиною, яка не може безпосередньо залежати від дій відповідача, і, як наслідок, накладення штрафу на керівника суб`єкта владних повноважень в даному випадку є недоцільним, оскільки це не сприятиме швидшому виконанню судового рішення. Разом з тим, така обставина не звільняє відповідача від обов`язку вживати заходи для повного виконання рішення суду.

З огляду на викладене, заява позивача підлягає частковому задоволенню.

Разом з тим, суд звертає увагу відповідача на те, що звіт суб`єкта владних повноважень має відповідати вимогам, встановленим ч.ч.2, 3 ст.382-2 КАС України.

Суд також відмовляє у прийнятті звіту, якщо звіт подано без додержання вимог частин другої та/або третьої статті 382-2 цього Кодексу (ч.2 ст.382-3 КАС України).

Відповідно до ч.1 ст.382-3 КАС України за наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень суд постановляє ухвалу про прийняття або відмову у прийнятті звіту, яку може бути оскаржено в апеляційному порядку за правилами частини п`ятої статті 382-1 цього Кодексу. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

При цьому, згідно ч.2 ст.382-3 КАС України суд відмовляє у прийнятті звіту, якщо суб`єктом владних повноважень не наведено обґрунтовані обставини, які ускладнюють виконання судового рішення, або заходи, які вживаються ним для виконання судового рішення, на переконання суду, є недостатніми для своєчасного та повного виконання судового рішення.

Суд наголошує, що постановлення ухвали про відмову у прийнятті звіту, є підставою для накладення на керівника суб`єкта владних повноважень штрафу у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також додаткового встановлення нового строку подання звіту відповідно до частини третьої статті 382-1 цього Кодексу, що випливає з положень ч.3 ст.382-3 КАС України.

У такому разі, за правилами ч.4 ст.382-3 КАС України половина суми штрафу стягується на користь заявника, інша половина - до Державного бюджету України.

З наступного дня після набрання ухвалою законної сили на суму штрафу без додаткового судового рішення нараховується пеня у розмірі три відсотки річних з урахуванням індексу інфляції (ч.7 ст.382-3 КАС України).

Згідно ч. 10 ст.382-3 КАС України, у разі неподання звіту у строк, встановлений судом, або у разі подання звіту з порушенням такого строку та за відсутності поважних причин, які унеможливили його вчасне подання, суд встановлює новий строк для подання звіту відповідно до частини третьої статті 382-1 цього Кодексу, а також накладає штраф на керівника такого суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до ч.6 ст.382-1 КАС України ухвала суду про задоволення заяви та зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення є остаточною і оскарженню не підлягає. Заперечення на таку ухвалу включаються до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 382-3 цього Кодексу.

Керуючись ст. ст. 248, 256, 295, 382 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 у порядку ст.382 КАС України у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат Харківської обласної державної адміністрації (, вул. Чернишевська, буд. 51, м. Харків, 61002) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Встановити судовий контроль за виконанням рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2024 року у справі № 520/10941/24.

Зобов?язати Обласний центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат Харківської обласної державної адміністрації протягом трьох місяців з дня отримання даної ухвали, подати до Харківського окружного адміністративного суду письмовий звіт про виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2024 року у справі № 520/10941/24.

У задоволенні іншої частини заяви відмовити.

Попередити відповідача, що звіт повинен відповідати вимогам частин другої та третьої статті 382-2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Звернути увагу відповідача, що суд згідно положень статті 382-3 Кодексу адміністративного судочинства України:

- відмовляє у прийнятті звіту, якщо суб`єктом владних повноважень не наведено обґрунтовані обставини, які ускладнюють виконання судового рішення, або заходи, які вживаються ним для виконання судового рішення, на переконання суду, є недостатніми для своєчасного та повного виконання судового рішення; якщо звіт подано без додержання вимог частин другої та/або третьої статті 382-2 цього Кодексу;

- у разі постановлення ухвали про відмову у прийнятті звіту суд накладає на керівника суб`єкта владних повноважень штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також додатково може встановити новий строк подання звіту відповідно до частини третьої статті 382-1 цього Кодексу або за власною ініціативою розглянути питання про зміну способу і порядку виконання судового рішення;

- у разі неподання звіту у строк, встановлений судом, або у разі подання звіту з порушенням такого строку та за відсутності поважних причин, які унеможливили його вчасне подання, суд встановлює новий строк для подання звіту відповідно до частини третьої статті 382-1 цього Кодексу, а також накладає штраф на керівника такого суб`єкта владних повноважень.

Копію ухвали направити на адресу учасників справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Н. А. Полях