Справа № 400/5882/25
Суддя: Бітов А.І.
Дата ухвалення: 2025-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
____________________________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 вересня 2025 р.м. ОдесаСправа № 400/5882/25

Категорія:111030000 Головуючий в 1 інстанції: Ярощук В.Г.

Місце ухвалення: м. Одеса

Дата складання повного тексту:22.07.2025р.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого Бітова А.І.

суддів Лук`янчук О.В.

Ступакової І.Г.

у зв`язку з відсутністю клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю, справа розглянута згідно п.1 ч.1 ст. 311 КАС України,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю "КОНТРАКТ-Н" на ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 22 липня 2025 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "КОНТРАКТ-Н" до Головного управління ДПС у Миколаївській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И Л А :

06 червня 2024 року товариство з обмеженою відповідальністю (далі ТОВ) "КОНТРАКТ-Н" звернулося до суду з позовом до Головного управління (далі ГУ) ДПС в Миколаївській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень:

- від 22 грудня 2021 року №707 про застосування до позивача штрафних санкцій на суму 42 5395,02 грн за порушення п.1, п.2, п.12 ст. 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг";

- від 22 грудня 2021 року №707 про застосування до позивача адміністративного штрафу на суму 250 000,00 грн за порушення ст. 15 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального";

- від 22 грудня 2021 року №707 про застосування до позивача адміністративного штрафу на суму 140 000,00 грн за порушення п.п. 230.1.2. п.230.1 ст. 230 ПК України.

Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 09 липня 2025 року залишено позов без руху та надано строк для усунення недоліків позовної заяви та надано йому десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду у справі № 400/5882/25.

21 липня 2024 року до суду першої інстанції від позивача надійшла заява про поновлення строку звернення до суду.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду позивач зазначав, що доказами поважності причин пропуску строку звернення до суду є об`єктивні обставини, пов`язані з воєнним станом та перебуванням платника податків в зоні активних бойових дій, а також доказами належної поведінки платника податків та моментом, коли Позивачу стало відомо про порушення його прав та інтересів є адвокатський запит від 15 травня 2025 № 1505, відповідь Державної податкової служби України від 23 травня 2025 року №14324/6/99-00-06-02-02-06 з копіями скарги, адвокатський запит від 15 травня 2025 року №1505-1, відповідь відповідача від 23 травня 2025 року № 13663/6/14-29-07-07-02 з копіями податкових повідомлень-рішень, розрахунками штрафних санкцій, актом камеральної перевірки, та іншими документами. Без отримання від відповідача та Державної податкової служби України належним чином копій документів позивач був позбавлений можливості сформувати правову позицію, викласти об`єктивно обставини та звернутися до суду.

Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 22 липня 2025 року визнано неповажними зазначені ТОВ "КОНТРАКТ-Н" в заяві причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

Адміністративний позов ТОВ "КОНТРАКТ-Н" до ГУ ДПС у Миколаївській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, а також додані до неї матеріали повернуто позивачу.

В апеляційній скарзі ТОВ "КОНТРАКТ-Н" ставиться питання про скасування судового рішення (ухвали Миколаївського окружного адміністративного суду від 22 липня 2025 року) в зв`язку з тим, що воно постановлено, з неправильним застосуванням норм матеріального права, з порушенням норм процесуального права, з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, а також що у зв`язку з тим, що висновки суду не відповідають обставинам справи.

Доводи апеляційної скарги:

- суд першої інстанції повернув позовну заяву, не зважаючи на те, що апелянт пропустив строк для звернення до суду для оскарження податкових повідомлень-рішень;

- у зв`язку із початком збройної агресії РФ проти України та запровадженням на території України Указом Президента України №64 від 24 лютого 2022 року воєнного стану, позивач фактично зупинив діяльність і не міг приймати будь-яку кореспонденцію, оскільки місто Миколаїв перебувало в зоні бойових дій, тобто, на поведінку платника податків вплинули форс-мажорні обставини;

- податковий орган звернувся про стягнення податкового боргу на підставі оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, після отримання ухвали суду від 09 травня 2025 року про відкриття провадження у справі № 400/4586/25 платник податків через представника - адвоката, звернувся до ГУ ДПС у Миколаївській області із адвокатським запитом про надання належним чином завірених копій;

- позивачу стало відомо про порушення його прав та інтересів з відповіді ГУ ДПС у Миколаївській області від 23 травня 2025 року. №13663/6/14-29 - 07-07-02, після ознайомлення з копіями податкових повідомлень-рішень, розрахунками штрафних санкцій, актом камеральної перевірки, та іншими документами.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги ТОВ "КОНТРАКТ-Н", перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Вирішуючи спірне питання, суд першої інстанції виходив з того, що враховуючи недоведеність заявником існування об`єктивно непереборних обставин, які унеможливили своєчасне звернення до суду з цими вимогами, суд першої інстанції визнав неповажними зазначені заявником в заяві причини пропуску строку звернення.

Колегія суддів не погоджується з цими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Частиною 1 ст.5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частиною 1 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ч. 2 вказаної статті, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно ч.3 ст.122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися й інші строки для звернення до суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або ж повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Наслідки ж пропуску строку звернення до суду регламентовані ст.123 КАС України.

Так, як передбачено нормами ч.ч.1,2 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк чи вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Як вбачається з матеріалів справи, спірні податкові повідомлення-рішення №707, №707, №707 винесені 22 грудня 2021 року

Разом з тим, до суду з позовом щодо їх скасування позивач звернувся 06 червня 2025 року, тобто з пропуском шести місячного строку звернення, визначеного ч.2 ст. 122 КАС України.

При цьому, колегія суддів вважає необхідним зазначити, що про оскаржувані податкові повідомлення-рішення позивачу стало відомо лише після отримання ухвали Миколаївського окружного адміністративного суду від 09 травня 2025 року про відкриття провадження в адміністративній справі №400/4586/25, оскільки ГУ ДПС у Миколаївській області звернулося до суду із позовною заявою про стягнення з ТОВ "КОНТРАКТ-Н" податкового боргу в сумі 815 395,02 грн., розрахований контролюючим органом на підставі податкових повідомлень-рішень від 22 грудня 2021 року № 707, № 707, № 707.

У той же час, колегія суддів враховує той факт, що у зв`язку з розпочатою військовою агресією РФ проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п.20 ч.1 ст.106 Конституції України і Закону України "Про правовий режим воєнного стану" від 12 травня 2015 року №389-VIII (далі Закон №389-VIII), Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 (затв. Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ) в Україні було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому було неодноразово продовжено на 90 діб.

Станом на час розгляду справи воєнний стан в Україні триває.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10 листопада 2022 року у справі №990/115/22, зазначила, з-поміж іншого, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду в розумні строки, у зв`язку із запровадженням такого, не може вважатись поважною причиною пропуску цих строків.

У розумінні ч.1 ст. 118 КАС України, процесуальними строками є встановлені законом або ж судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями та роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, що повинна неминуче настати.

Колегія суддів зазначає, що розумними строками в адміністративному судочинстві вважаються найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників справи (забезпечення балансу інтересів).

Строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У разі неподання особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

За правилами ч.1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У питанні наявності підстав для поновлення строку звернення до суду з позовом, усталеним є підхід Верховного Суду про те, що поважність причин пропуску є оціночним поняттям та за відсутності визначеного законом переліку причин, які можуть бути визнані поважними для захисту порушеного права, відноситься до компетенції суду, що безпосередньо розглядає спір, вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням фактичних обставин кожної справи.

Тобто, оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умова: 1) це обставина або ж кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Усталеною також є і практика Верховного Суду, що в межах кожної конкретної справи під час вирішення питання про поновлення процесуального строку суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Тобто, поновленню підлягають порушені виключно з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від сторони унеможливила звернення до суду з позовом.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, що викладена у постанові від 23 лютого 2023 року у справі №640/7095/22 при оцінці поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану додатково слід брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування; місце проживання (місцезнаходження) заявника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території, посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

Такої ж правової позиції дотримується і Верховний Суд у своїй постанові від 31 січня 2024 року у справі №320/1753/23.

На переконання колегії суддів, наведена ТОВ "КОНТРАКТ-Н" сукупність обставин об`єктивно перешкоджала підприємству своєчасно реалізувати своє право на звернення до суду у межах визначеного процесуального строку.

Крім того, відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 29 вересня 2022 року у справі №500/1912/22, протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку із збройною агресією РФ, суворе застосування судами процесуальних строків щодо звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого ст.ст. 55,124,129 Конституції України, ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, а також ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, Конституційний Суд України у рішенні від 14 грудня 2011 року №19-рп/2011 підкреслив значущість положень ст. 55 Конституції України щодо захисту кожним у судовому порядку своїх прав і свобод від будь-яких рішень, дій або ж бездіяльності органів влади, посадових і службових осіб, а також стосовно неможливості відмови у правосудді.

Як вже зазначалося вище, у КАС України конституційне право особи на звернення до суду конкретизоване в ч.1 ст. 5, за змістом якої, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист у спосіб, визначений у цій статті.

Колегія суддів також зазначає, що за змістом ч.2 ст. 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише і фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Зокрема, Європейським судом з прав людини зазначено, що "надмірний формалізм" може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з п.1 ст. 6 Конвенції. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (рішення у справах "Zubac v. Croatia", "Beles and Others v. the Czech Republic", №47273/99, п.п.50-51 та 69, та "Walchli v. France", №35787/03, п.29).

При цьому, Європейський суд з прав людини провів лінію між "формалізмом" та "надмірним формалізмом". Так, "формалізм" є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Однак, "надмірний формалізм" заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

У такий спосіб здійснюється "право на суд", яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати "вирішення" спору судом (рішення у справі "Kutic v. Croatia", заява №48778/99, п.25).

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що право на доступ до суду має "застосовуватися на практиці і бути ефективним". Для того щоб право на доступ було ефективним, особа "повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує її права" (рішення у справах "Bellet v. France" та "Nunes Dias v. Portugal").

Проте, суворе трактування національним законодавством процесуального правила ("надмірний формалізм") може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення у справі "Perez de Rada Cavanilles v. Spain").

З огляду на сукупність обставин, які об`єктивно перешкоджали позивачу своєчасно реалізувати своє право на звернення до суду з позовом у межах визначеного строку, колегія суддів доходить висновку про наявність підстав для визнання поважними причини пропуску ТОВ "КОНТРАКТ-Н" строку звернення до суду з даним позовом.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції щодо відсутності підстав для поновлення строку звернення до суду з даним позовом, та, відповідно, його повернення позивачу.

Відповідно п.4 ч.1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Враховуючи все вищевикладене, а також, що суд першої інстанції допустив порушення процесуального права, колегія суддів вважає, що судове рішення суду першої інстанції, відповідно до п.4 ч.1 ст. 320 КАС України, підлягає скасуванню з направленням матеріалів справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 312, п.4 ч.1 320, ст.ст. 321, 322, 325, ч.2 ст. 328, ст. 329 КАС України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "КОНТРАКТ-Н" задовольнити.

Ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 22 липня 2025 року скасувати.

Справу №400/5882/25 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "КОНТРАКТ-Н" до Головного управління ДПС у Миколаївській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень направити до Миколаївського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 09 вересня 2025 року.

Головуючий: Бітов А.І.

Суддя: Лук`янчук О.В.

Суддя: Ступакова І.Г.