Справа № 520/23642/25
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2025-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 вересня 2025 р. справа № 520/23642/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 (код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Військової частини НОМЕР_2 , в якому просить суд:

- зобов`язати військову частину НОМЕР_2 включити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , до наказу командира військової частини НОМЕР_2 у місяці, в якому рішення суду набуде законної сили, про виплату йому додаткової винагороди за час стаціонарного лікування внаслідок поранення, пов`язаного із захистом Батьківщини, за 4 дні (10.10.2023, 11.10.2023, 12.10.2023, 01.11.2023) - в сумі 13 930,19 грн.;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_2 виплатити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , додаткову винагороду за час стаціонарного лікування внаслідок поранення, пов`язаного із захистом Батьківщини, за 4 дні (10.10.2023, 11.10.2023, 12.10.2023, 01.11.2023) - в сумі 13 930,19 грн. на підставі наказу командира військової частини НОМЕР_2 , зазначеного в п. 1 прохальної частини цієї позовної заяви, шляхом перерахунку зазначеної суми на картковий рахунок ОСОБА_1 за реквізитами: ОСОБА_2 IBAN НОМЕР_4 РНОКПП/ЄДРПОУ НОМЕР_1 .

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст. 171 КАС України, суд дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України.

Частиною 1 ст. 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

З вищенаведеної норми вбачається, що позовні вимоги зобов`язального характеру є похідними від основної вимоги щодо

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Однак, подана позовна заява не містить змісту позовних вимог щодо того, які рішення, дії або бездіяльність Військової частини НОМЕР_2 позивач вважає протиправними та оскаржує до суду. Позивач лише просить зобов`язати відповідача вчинити певні дії, що за своєю суттю повинні бути похідними вимогами.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

За змістом пункту 17 ч. 1 ст. 4 КАС України публічною службою є, зокрема, військова служба.

Втім, положення ст. 122 КАС України не містять норм, які б врегульовували порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці (грошового забезпечення військовослужбовців).

Такі правовідносини регулюються положеннями статті 233 КЗпП України.

Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 233 КЗпП України в редакції, яка набула чинності з 19.07.2022, встановлено, що працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Згідно з ч. 2 ст. 233 КЗпП України в редакції, яка набула чинності з 19.07.2022, із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

Враховуючи вищевикладене, шляхом внесенням до ст. 233 КЗпП України вказаних змін, законодавець ввів процесуальні строки для звернення до суду з позовом про стягнення належної заробітної плати.

З адміністративного позову вбачається, що позивач оскаржує бездіяльність відповідача щодо нарахування та виплати додаткової винагороди за 4 дні (10.10.2023, 11.10.2023, 12.10.2023, 01.11.2023) в сумі 13 930,19 грн., тобто недотримання відповідачем законодавства про працю.

При цьому позивач звільнений з військової служби 07.11.2023.

Суд звертає увагу на те, що спірні правовідносини виникли за нової редакції положень статті 233 КЗпП України, а тому до них підлягає застосуванню тримісячний строк звернення, встановлений законом.

З матеріалів адміністративного позову вбачаться, що спірна винагорода виплачена відповідачем 19.06.2024, позивач лише не погоджується з її розміром (обрахунком).

Отже, з дня отримання додаткової винагороди позивач вважається таким, що повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових нарахованого грошового забезпечення звернулась до із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні відповіді на подану нею заяву.

До суду з даним позовом позивач звернувся 04.09.2025 через систему "Електронний суд".

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивачем не додано до позову заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Проте, до позовної заяви не долучено доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (копії наказів, розрахункових листів).

У позовній заяві позивачем заявлено клопотання про витребування таких доказів у військової частини НОМЕР_2 , а саме:

- витяг з наказу командира військової частини НОМЕР_5 (по стройовій частині) від 10.10.2023 №300 із зазначенням вибуття старшого лейтенанта ОСОБА_1 для проходження ВЛК у зв`язку з лікуванням після поранення до військової частини НОМЕР_6 ( АДРЕСА_2 );

- витяг із наказу командира військової частини НОМЕР_5 (по стройовій частині) від 12.10.2023 №302 із зазначенням вибуття старшого лейтенанта ОСОБА_1 для проходження ВКЛ у зв`язку з лікуванням після поранення до військової частини НОМЕР_7 ( АДРЕСА_3 );

- книгу тимчасово відсутнього і тимчасово прибулого до військової частини особового складу військової частини НОМЕР_5 за 2023 рік, номенклатурний №21, розпочато 01.01.2023, закінчено 31.03.2023 на 53 арк. її сторінок із зазначенням тимчасово відсутнього особового складу в період з 10.10.2023 по 01.11.2023;

- витяг із відомості фінансово-економічної служби військової частини НОМЕР_5 про виплату додаткової винагороди за червень 2024 р. із зазначенням виплати додаткової винагороди (її суми) ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

- витяг із наказу командира військової частини НОМЕР_5 (з адміністративно господарської діяльності) про виплату додаткової винагороди за червень 2024 р. із зазначенням виплати додаткової винагороди та її суми ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РН ОКПП НОМЕР_1 .

Розглядаючи заявлене клопотання, суд зазначає наступне.

У відповідності до положень частин 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 4 ст. 77 КАС України, докази суду надають учасники справи.

Суд зазначає, що позивач при зверненні до суду з позовом зобов`язаний надати докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а у разі неможливості надання позивачем таких доказів він зобов`язаний надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання таких доказів та у разі неможливості самостійно надати докази за необхідності заявити клопотання про їх витребування.

Отже, позивач зобов`язаний самостійно ретельно підготуватися для звернення до суду з позовом, надавши до такого позову документи, які мають значення для вирішення спору та які може отримати самостійно.

Згідно з ч. 2 ст. 79 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Частиною 4 ст. 79 КАС України встановлено, що якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно із ч. 2 ст. 80 КАС України, у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Суд зазначає, що клопотання позивача про витребування доказів не відповідає вимогам ст. 80 КАС України, у зв`язку з чим суд доходить до висновку про відмову в його задоволенні.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно надати до суду:

- уточнену позовну заяву із зазначенням змісту позовних вимог щодо того, які рішення, дії чи бездіяльність відповідача позивач вважає протиправними та оскаржує до суду;

- заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати поважні підстави для поновлення строку, з наданням до суду відповідних доказів;

- докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Згідно з ч. 2 ст. 293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання про витребування доказів - відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 (код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали, надавши вказані документи до Харківського окружного адміністративного суду.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Біленський О.О.