Справа № 640/12420/20
Суддя: Юзьків Микола Іванович
Дата ухвалення: 2025-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 640/12420/20

08 вересня 2025 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:

Головуючого судді Юзьківа М.І.,

за участю:

секретаря судового засідання Запотічного О.А.

представника позивача адвоката Ішутко С.Ю.

представника відповідача 1 Норець В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Дочірньої компанії "Газ України" НАК "Нафтогаз України" до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків , Головного управління ДПС у м.Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

Дочірня компанія "Газ України" Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України" (далі позивач, або ДК "Газ України") звернулася до суду з позовом до Офісу великих платників податку (далі відповідач 1, або контролюючий орган) з такими позовними вимогами:

визнати протиправними дії Офісу великих платників податків ДПС (вул. Дегтярівська, 11г, м. Київ, 04119, ідентифікаційний код ЄДР 43141471), які полягають в нарахуванні пені з податку на прибуток підприємств Дочірній компанії "Газ України" Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України" (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 1, ідентифікаційний код ЄДР 31301827) в розмірі 47 481 423,62 грн., і подальшому списанні 2 109 659,72 грн. з інтегрованої картки платника податків, та пов`язані з ними дії з надсилання (вручення) платнику - ДК "Газ України" (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 1, ідентифікаційний код ЄДР 31301827) Податкової вимоги від 19.05.2020 №62-10 (Форма "Ю") на суму податкового боргу в розмірі 45 371 763,90 грн.;

зобов`язати Офіс великих платників податків ДПС (вул. Дегярівська, 11г, м. Київ, 04119, ідентифікаційний код ЄДР 43141471) відкоригувати дані інтегрованої картки Дочірньої компанії "Газ України" Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України" (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, ідентифікаційний код ЄДР 31301827), шляхом виключення суми пені в розмірі 47 481 423,62 грн., нарахованої на суму грошового зобов`язання, визначену у податковому повідомленні-рішенні від 29.04.2020 № (Форма "Р");

визнати протиправною та скасувати Податкову вимогу від 19.05.2020 №62- 10 (Форма «Ю») Офісу великих платників податків ДПС (вул. Дегтярівська, 11г, м. Київ, 04119, ідентифікаційний код ЄДР 43141471), на суму податкового боргу 45 371 763,90 грн (назва податку, збору - податок на прибуток підприємств і організацій, що перебувають у державній власності, код класифікації доходів бюджету - 11020100, сума податкового боргу, у тому числі пеня - 45 371 763,90 грн);

визнати протиправним та скасувати Рішення Офісу великих платників податків ДПС (вул. Дегтярівська, 11г, м. Київ, 04119, ідентифікаційний код ЄДР 43141471) про опис майна у податкову заставу від 20.05.2020 № 18646/10/28-10-10-02-23.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Офісом великих платників податків ДПС з 19.12.2019 по 10.03.2020 була проведена документальна позапланова виїзна перевірка ДК "Газ України" за період 01.10.2016 по 18.12.2019, за результатами якої складено Акт перевірки від 17.03.2020 № 495/28-10-05-01-01/31301827 (далі - Акт перевірки).

На підставі висновків акту перевірки, відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 29.04.2020 № (Форма «Р»), яким збільшено (донараховано) зобов`язання з податку на прибуток підприємств на суму 190 230 187,00 грн. за основним платежем та штрафною санкцією в розмірі 47 557 546,75 грн. що в сумі складає: 237 787 733,75 грн.

Позивач вказує, що оскільки він у визначений законодавством та самим податковим-повідомленням рішенням строк здійснив оплату донарахованих 237 787 733,75 грн, відповідач не мав правових підстав для нарахування пені та складання оскаржуваної податкової вимоги.

Крім того, зазначає, що податкова вимога складена відповідачем в період дії мораторію на нарахування пені у період карантину згідно з п.52-1 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України.

Оскільки податкова вимога складена протиправно, то протиправним є і прийняте на її підставі рішення про опис майна у податкову заставу.

З урахуванням викладеного просив позовні вимоги задовольнити.

Відповідач 1 подав відзив на позов та додаткові пояснення, у яких позовні вимоги не визнає та просить відмовити у їх задоволенні. Зазначає, що порушення податкового зобов`язання відбулося в періоді 2017-2019 років, а тому норма п.52-1 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України не підлягає застосуванню до спірних правовідносин.

Крім того вказує, що пеня нарахована контролюючим органом за весь час заниження податкового зобов`язання на суму 190 230 187 грн. за період 1 квартал 2017р., І півріччя 2017р., 3 квартали 2017р., 2017 рік, І півріччя 2018р., 3 квартали 2018р., 2018 рік, 1 квартал 2019р., 1 півріччя 2019р., 3 квартали 2019р. (1016 днів) в сумі 47 481 423,62 грн., що узгоджується положеннями підпункту 129.1.1 пункту 129.1 статті 129 Податкового кодексу України.

Також у додаткових поясненнях відповідач 1 вказав, що до розрахунку пені не включено 75 календарних днів періоду COVID з 01.03.2020 по 14.05.2020.

Рух справи у суді

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.06.2020 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Відповідно до протоколу підготовчого засідання від 07.04.2021 у справі № 640/12420/20, суд протокольно ухвалив задовольнити клопотання Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про заміну сторони та замінив сторону у справі з Офісу великих платників податків ДПС України на Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.04.2021 закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті.

Відповідно до частини третьої статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у разі ліквідації або припинення роботи адміністративного суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи адміністративного суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

Законом України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду від 13.12.2022 № 2825-IX (далі Закон № 2825-IX) ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 2825-IX установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя. Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ, але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України.

27.02.2025 дана справа надійшла до Тернопільського окружного адміністративного суду та Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.02.2025 справу передано на розгляд судді Юзьківу М.І.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 03.03.2025 адміністративну справу № 640/12420/20 за позовною заявою Дочірної компанії "Газ України" НАК "Нафтогаз України" до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, - прийнято до провадження. Запропоновано сторонам у разі зміни фактичних обставин у даній справі, повідомити суду про таке протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня отримання цієї ухвали шляхом направлення додаткових пояснень в електронній формі через Єдину судову інформаційно телекомунікаційну систему (особистий кабінет в системі "Електронний суд") з використанням власного (уповноваженої особи) електронного підпису або у паперовій формі.

Відповідно до положень статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) справа підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження.

У свою чергу частиною чотирнадцятою статті 31 КАС України визначено, що у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Ухвалою суду від 07.05.2025 призначено розгляд справи № 640/12420/20 по суті в судовому засіданні на 21.05.2025 о 10:00 год.

В судовому засіданні 21.05.2025 в режимі відеоконференцзв`язку у зв`язку із клопотанням представника відповідача про залучення співвідповідача Головного управління ДПС у м.Києві судом оголошено перерву до 02.06.2025 для надання можливості учасникам справи надати докази перебування позивача на податковому обліку у ГУ ДПС у м.Києві.

В судовому засіданні 02.06.2025 суд ухвалою, яка занесена до протоколу судового засідання і в подальшому оформлена окремим документом, залучив до участі у справі другого відповідача Головне управління ДПС у м.Києві (далі відповідач 2, або ГУ ДПС у м.Києві) та вирішив розгляд справи розпочати спочатку. Призначив підготовче засідання у справі на 18.06.2025.

У зв`язку із неявкою в судове засідання представників відповідачів, суд в судовому засіданні відклав розгляд справи у підготовчому засіданні на 14.07.2025.

У зв`язку із оголошенням сигналу "Повітряна тривога" в судовому засіданні 14.07.2025 суд відклав розгляд справи на 24.07.2025.

В судовому засіданні 24.07.2025 після виконання завдань підготовчого провадження суд ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду на 11.08.2025.

В судовому засіданні 11.08.2025 суд заслухав вступні слова представників позивача та відповідача 1, дослідив письмові докази, що наявні в матеріалах справи, і оголосив перерву до 05.09.2025.

В судовому засіданні 05.09.2025 суд закінчив з`ясування обставин справи та перевірку їх доказами та після судових дебатів перейшов до стадії ухвалення рішення, яке ухвалено та проголошено 08.09.2025.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Дослідженням письмових доказів у справі встановлено, що Офісом великих платників податків ДПС з 19.12.2019 по 10.03.2020 була проведена документальна позапланова виїзна перевірка ДК "Газ України" за період 01.10.2016 по 18.12.2019, за результатами якої складено Акт перевірки від 17.03.2020 № 495/28-10-05-01-01/31301827 9 (т.1 а.с.14-67).

За результатами перевірки та з урахуванням заперечень платника, контролюючим органом встановлено такі порушення податкового законодавства:

пп.134.1.1 п.134.1 ст.134, п. 17 підрозділу 4 "Особливості справляння податку на прибуток підприємств" розділу XX Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI із змінами, п 7, п. 8, п.9 Міжнародного стандарту бухгалтерського обліку 18 "Дохід", в результаті чого:

- завищено від`ємне значення об`єкта оподаткування з податку на прибуток підприємства, всього на суму 573 346 825 гривень, в тому числі: за 3 квартали 2019 у розмірі 573 346 825 гривень;

- занижено податок на прибуток підприємства, що підлягає сплаті до бюджету всього на суму 190 230 187 гривень, в тому числі: за 1 квартал 2017 у розмірі 37 300 044 гривень; за 1 півріччя 2017 у розмірі 39 604 775 гривень; за 3 квартали 2017 у розмірі 70 633 564 гривень; за 2017 у розмірі 128 704 846 гривень; за 1 півріччя 2018 у розмірі 18 826 238 гривень; за 3 квартали 2018 у розмірі 19 159 028 гривень; за 2018 у розмірі 22 854 937 гривень; за 1 квартал 2019 у розмірі 1 687 412 гривень; за 1 півріччя 2019 у розмірі 2 647 421 гривень; за 3 квартали 2019 у розмірі 38 670 404 гривень.

На підставі акта перевірки, податковим органом прийнято податкове повідомлення-рішення від 29.04.2020 № (Форма «Р»), яким збільшено (донараховано) зобов`язання з податку на прибуток підприємств на суму 190 230 187,00 грн. за основним платежем та штрафною санкцією в розмірі 47 557 546,75 грн. (т.1 а.с.14-67).

Податкове повідомлення-рішення від 29.04.2020 № (Форма «Р») отримане позивачем 05.05.2020, а 15.05.2020 ДК "Газ України" здійснила оплату грошових коштів на виконання податкового повідомлення-рішення від 29.04.2020 № (форма "Р") платіжним дорученням від 15.05.2020 № 8746 на суму загальну 237 787 733,75 грн. (т.1 а.с.88 - 90).

В подальшому ДК "Газ України" отримала Податкову вимогу №62-10 від 19.05.2020 (Форма «Ю») про сплату податкового боргу, а саме пені на суму 45 371 763,90 грн. та Рішення про опис майна у податкову заставу від 20.05.2020 № 18646/10/28-10-10-02-23 (т.1 а.с.91, 93).

Згідно з розрахунком пені, обчисленої на виявлені органом ДПС суми занижень податкових зобов`язань, позивачу нараховано пеню на загальну суму занижених податкових зобов`язань 190 230 187 грн за період 1 квартал 2017р., І півріччя 2017р., 3 квартали 2017р., 2017 рік, І півріччя 2018р., 3 квартали 2018р., 2018 рік, 1 квартал 2019р., І півріччя 2019р., 3 квартали 2019р. в сумі 47 481 423,62 грн. (т.3 а.с.22), зокрема:

Сума заниженого податкового зобов`язання, на яку нарахована пеня, грн.Дата початку нарахування пеніДата закінчення нарахування пеніКількість календарних днів заниження податкового зобов`язання Сума нарахованої пені, грн
.05.201714.05.197007,6
230473120.08.201714.05.166,35
.11.201714.05.58038,8
.08.201814.05.4827,61
33279007.12.201814.05.22,43
.05.201914.05.3029,75
369590909.05.201914.05.544,78
168741221.05.201914.05.689,34
96001020.08.201914.05.091,39
.11.201914.05.2405,57
При цьому до розрахунку не включено 75 днів в період з 01.03.2020 по 14.05.2020.

На особовому (інтегрованому) рахунку ДК "Газ України" по податку на прибуток підприємств станом на 18.05.2020 був залишок (переплата) 2 109 659,72 грн., які контролюючим органом зараховано в рахунок податкового боргу пені (т.1 а.с.98).

В зв`язку з існуванням у ДК "Газ України" податкового боргу, податковим органом прийнято рішення про опис майна позивача у податкову заставу від 20.05.2020 №18646/10/28-10-10-02-23 (т.1 а.с.93).

Мотивувальна частина

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з таких міркувань.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегульовує та визначає Податковий кодекс України (ПК України; тут і надалі - в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до підпункту 129.1.1 пункту 129.1 статті 129 ПК України нарахування пені розпочинається при нарахуванні суми грошового зобов`язання, визначеного контролюючим органом за результатами податкової перевірки, - починаючи з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати платником податків податкового зобов`язання, визначеного цим Кодексом (у тому числі за період адміністративного та/або судового оскарження).

Згідно з пунктом 129.2 статті 129 ПК України у разі скасування нарахованого контролюючим органом грошового зобов`язання (його частини) у порядку адміністративного та/або судового оскарження пеня за період заниження такого грошового зобов`язання (його частини) скасовується.

Відповідно до підпункту 129.3.1 пункту 129.3 статті 129 ПК України нарахування пені закінчується у день зарахування коштів на відповідний рахунок органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів та/або в інших випадках погашення податкового боргу та/або грошових зобов`язань.

Для розуміння правового регулювання, визначеного у підпункті 129.1.1 пункту 129.1 статті 129 ПК України, ключове значення відіграють норми Податкового кодексу України, які визначають термінологію "грошове зобов`язання" та "податкове зобов`язання".

Відповідно до підпункту 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПК України ПК України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до підпункту 14.1.156 пункту 14.1 статті 14 ПК України податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).

Аналіз цих норм дає підстави для висновку, що податкове зобов`язання є грошовим виразом існуючого для платника податків (в тому числі податкового агента) податкового обов`язку зі сплати певного податку, виникнення, а також порядок та строки сплати якого, обумовлені нормами податкового законодавства.

Водночас до складу суми грошового зобов`язання включається як сума податкового зобов`язання, так і сума штрафної (фінансової) санкції, якщо податковим законодавством передбачено її застосування. При цьому виникнення у платника податків обов`язку по сплаті грошового зобов`язання зумовлене встановленням податковим органом порушення ним (платником податків) вимог податкового законодавства, що призвело до заниження податкових зобов`язань. Наслідком встановлення такого порушення є донарахування на підставі рішення податкового органу сум відповідного податкового зобов`язання та/або застосування штрафної (фінансової) санкції.

Отже, розглядаючи ситуацію заниження платником податків суми належних до сплати податків, слід зазначити, що якщо податкове зобов`язання виникає на підставі податкового законодавства, яким встановлено розмір, порядок і строк його сплати, то на підставі прийнятого податковим органом відповідного рішення про нарахування у зв`язку із встановленням факту несплати податку у платника виникає грошове зобов`язання, яке підлягає сплаті у встановлений пунктом 57.3 статті 57 ПК України строк після його узгодження.

Відповідно до пункту 57.1 статті 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Пункт 54.3 статті 54 ПК України визначає випадки, коли на контролюючий орган покладено обов`язок визначити суми грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством.

Згідно з пунктом 57.3 статті 57 ПК України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 календарних днів, наступних за днем такого узгодження.

Пунктом 57.4 статті 57 ПК України встановлено, що пеня та штрафні санкції, нараховані на суму грошового зобов`язання (її частку), скасовану за результатами адміністративного чи судового оскарження, також підлягають скасуванню, а якщо такі пеня та санкції були сплачені, вони підлягають зарахуванню в рахунок погашення податкового боргу, грошових зобов`язань або поверненню в порядку, встановленому статтею 43 цього Кодексу.

Остання норма кореспондує положенням пункту 129.2 статті 129 ПК України, відповідно до якої у разі скасування нарахованого контролюючим органом грошового зобов`язання (його частини) у порядку адміністративного або судового оскарження пеня за період заниження такого грошового зобов`язання (його частини) скасовується.

Отже, за загальним правилом обов`язок з обчислення суми податкового зобов`язання і зазначення такої у відповідній податковій декларації покладено на платників податків (крім випадків, передбачених ПК України). Строк для сплати податкового зобов`язання становить 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації (крім випадків, встановлених цим Кодексом).

Якщо під час проведення перевірки контролюючий орган встановить порушення платником податків вимог податкового законодавства, що призвело до заниження у податковому (звітному) періоді суми податкового зобов`язання з відповідного податку та/або збору, обов`язок з визначення суми такого заниження покладено на контролюючий орган. За змістом статті 58 ПК України визначення контролюючим органом такої суми відбувається за кожним видом податку та/або збору шляхом надіслання (вручення) податкового повідомлення-рішення, у якому також у випадках, визначених ПК України, визначається сума штрафних (фінансових) санкцій (штрафів). Така сума коштів, до якої входить сума податкового зобов`язання та сума штрафних (фінансових) санкцій, є грошовим зобов`язанням платника податків.

Враховуючи вищенаведене, граматичний (лексичний) і логічний аналізи підпункту 129.1.1 пункту 129.1 статті 129 ПК України у редакції, чинній з 01 січня 2017 року, дають підстави для висновку, що законодавець пов`язує момент початку нарахування пені із закінченням граничного строку сплати саме податкового зобов`язання, визначеного ПК України. А строк сплати податкового зобов`язання, на відміну від грошового зобов`язання, становить 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Отже, період нарахування пені охоплює увесь час заниження податкового зобов`язання, в тому числі і період адміністративного та/або судового оскарження.

Інше тлумачення вказаної норми позбавляє логічного змісту наведеного у ній в дужках словосполучення «у тому числі за період адміністративного та/або судового оскарження», яке, фактично, і вказує на те, що цей темпоральний проміжок є частиною іншого (більшого) періоду, ніж після узгодження грошових зобов`язань, визначених податковим повідомленням-рішенням. За змістом норм ПК України узгодження грошових зобов`язань відбувається із закінченням процедури адміністративного та/або судового оскарження.

На обґрунтованість такого висновку вказує і системний аналіз пункту 129.2 статті 129 ПК України, оскільки предметом регулювання всієї цієї норми є скасування пені, нарахованої за період заниження грошового зобов`язання (його частини), у випадку, коли за наслідками адміністративного або судового оскарження скасовано нараховане грошове зобов`язання (його частина). Є підстави вважати, що якби законодавство не передбачало, що пеня має нараховуватися за весь період заниження податкового зобов`язання, виявленого контролюючим органом та донарахованого податковим повідомленням-рішенням (що і обумовило кваліфікацію такої суми як «грошове зобов`язання»), то і сенсу її скасовувати повністю або в частині у разі скасування самого податкового повідомлення-рішення повністю або в частині не було б.

При цьому слід зазначити, що пеня на підставі пункту 129.1 статті 129 ПК України нараховується в обов`язковому порядку в силу вимог ПК України і за встановленою ним формулою, і не обумовлюється прийняттям контролюючим органом жодних додаткових рішень. Однак, момент виникнення обов`язку платника податків з її сплати нерозривно пов`язаний з моментом виникнення обов`язку зі сплати визначеного контролюючим органом грошового зобов`язання (зокрема його узгодження), розмір якого і є базою для розрахунку пені. Тому для врегулювання підстав для скасування автоматично нарахованої пені за період заниження у разі повного або часткового скасування податкового повідомлення-рішення і була законодавцем введена норма пункту 129.2 статті 129 ПК України.

Отже, застосування підпункту 129.1.1 пункту 129.1 статті 129 ПК України як такого, що пов`язує момент початку нарахування пені із закінченням десятиденного строку для сплати грошових зобов`язань з моменту їх узгодження та/або отримання податкового повідомлення-рішення суперечить дійсному змісту статті 129 ПК України.

Початок нарахування пені, встановлений у підпункті 129.1.1 пункту 129.1 статті 129 ПК України у редакції, чинній з 01 січня 2017 року, пов`язаний зі спливом граничного строку сплати платником податків податкового зобов`язання, яке мало бути виконане, якби платник податків не порушив норми податкового законодавства і не занизив його у відповідний період. Тобто нарахування пені розпочинається з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати платником податків цього зобов`язання за відповідний податковий (звітний) період, щодо якого виявлено заниження, та за весь період заниження (у тому числі за період адміністративного та/або судового оскарження).

Така правова позиція щодо застосування підпункту 129.1.1 пункту 129.1 статті 129 ПК України у редакції, чинній з 01 січня 2017 року, наведена у висновках Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 27 вересня 2022 року у справі №380/7694/20.

Судом встановлено, що відповідачем нараховано пеню в загальній сумі 47 481 423,62 грн на суму встановленого за результатами фактичної перевірки заниженого податкового зобов`язання 190 230 187 грн за період 1 квартал 2017р., І півріччя 2017р., 3 квартали 2017р., 2017 рік, І півріччя 2018р., 3 квартали 2018р., 2018 рік, 1 квартал 2019р., І півріччя 2019р., 3 квартали 2019р., після того, як грошове зобов`язання, визначене контролюючим органом у податковому повідомленні-рішенні від 29.04.2020 № (Форма «Р»), набуло статусу узгодженого, що відповідає положенням підпункту 129.1.1 пункту 129.1 статті 129 ПК України.

Разом з тим, Кабінет Міністрів України установив карантин на підставі постанови від 11 березня 2020 року № 211 з 12 березня 2020 року.

З метою запровадження податкових та неподаткових пільг, пов`язаних із строком сплати податків, нарахуванням заробітної плати за дні вимушеного простою, термінами подачі податкових декларацій, термінами проведення перевірок, нарахування штрафних санкцій та пені Верховна Рада України 17 березня 2020 року ухвалила Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 533-IX, який набув чинності 18 березня 2020 року.

Цим Законом підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктом 52-1.

Відповідно до цієї норми за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня по 31 травня 2020 року, штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за:

порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії;

відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу;

порушення правил обліку, виробництва та обігу пального або спирту етилового на акцизних складах, що застосовуються на загальних підставах;

порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 1 березня по 31 травня 2020 року платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

За визначеннями, наведеними у підпунктах 14.1.162 та 14.1.265 пункту 14.1 статті 14 ПК України:

пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи;

штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з осіб, що вчинили податкове правопорушення або порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Отже пеня та штрафні санкції, за визначеннями у ПК України, це - два окремі поняття. Їх застосування відбувається за конкретних й чітко визначених в ПК України обставин.

Верховний Суд у постановах від 10 серпня 2021 року № 520/18407/2020, від 28 жовтня 2022 року № 200/5487/21, від 8 червня 2023 року у справі № 160/18383/21 та від 19 червня 2024 року у справі № 200/5487/21 зауважував на необхідності встановлення обставин за який саме період нараховано пеню, зокрема і суми пені нарахованої з 01.03.2020.

У даній справі судом встановлено, що до розрахунку пені, обчисленої на виявлені контролюючим органом суми занижень податкових зобов`язань на загальну суму 190 230 187 грн, не включено 75 днів за період з 01.03.2020 по 14.05.2020, а тому доводи позивача про про порушення відповідачем вимог пункту 52-1 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України не знайшли свого підтвердження.

За таких обставин суд приходить до висновку про правомірність дій контролюючого органу щодо нарахування позивачу пені на виявлені контролюючим органом суми занижень податкових зобов`язань на загальну суму 190 230 187 грн, а відьак податкова вимога Офісу великих платників податків ДПС від 19.05.2020 №62- 10 (Форма «Ю») на суму 45 371 763,90 грн є законною та не підлягає скасуванню.

Оскільки суд прийшов до висновку про законність оскарженої у даній справі вимоги Офісу великих платників податків ДПС від 19.05.2020 №62- 10 (Форма «Ю»), то відсутні підстави і для задоволення позовної вимоги позивача про зобов`язання відповідача відкоригувати дані інтегрованої картки платника податку ДК "Газ України".

Відповідно до п.п. 14.1.175 п.14.1 ст. 14 ПК України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно п.п. 59.1 ст. 59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Податкова вимога може надсилатися (вручатися) контролюючим органом за місцем обліку платника податків, в якому обліковується податковий борг платника податків.

Відповідно до пункту 87.9 статті 87 ПК України у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом. Спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобов`язання перед погашенням податкового боргу забороняється, крім випадків спрямування цих коштів на виплату заробітної плати та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Отже, встановлена пунктом 87.9 статті 87 ПК України заборона платникам спрямовувати кошти на погашення грошового зобов`язання до повного погашення податкового боргу (крім випадків, визначених цим же пунктом) кореспондується з обов`язком податкового органу зараховувати такі кошти в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків.

Враховуючи, що контролюючим органом підставно нараховано пеню в сумі 47 481 423,62 грн., яка набула статусу податкового боргу, дії контролюючого органу із зарахування у рахунок погашення такого боргу грошових коштів (переплати) у сумі 2 109 659,72 грн, є правомірними.

Згідно із п.88.1 ст. 88 ПК України з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.

Право податкової застави виникає згідно з цим Кодексом та не потребує письмового оформлення. (п. 88.2 ст. 88 ПК України).

Згідно з п. 89.1 ст. 89 ПК України право податкової застави виникає:

- у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку;

- у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу;

- у випадку, визначеному в пункті 100.11 статті 100 цього Кодексу, - з дня укладання договору про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань.

Відповідно до пп. 89.3 ст. 89 ПК України опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг.

Судом встановлено, що у зв`язку з існуванням у ДК "Газ України" податкового боргу, податковим органом прийнято рішення про опис майна позивача у податкову заставу від 20.05.2020 №18646/10/28-10-10-02-23.

Згідно з п.1 Розділу ІІІ Порядку направлення контролюючими органами податкових вимог платникам податків затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.06.2017 №610 "Про затвердження Порядку направлення контролюючими органами податкових вимог платникам податків" зареєстровано в Міністерстві юстиції України 24 липня 2017р. за №902/30770 податкові вимоги формуються автоматично на підставі даних інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - ІТС) контролюючих органів.

З урахуванням зазначених вище положень ПК України повноваження контролюючого органу описати майно, визначене на нормативно-правовому рівні як предмет податкової застави платника податків, виникає за наявності таких підстав: у платника податків є податковий борг; майно, яке може бути описане в податкову заставу, належить платнику податків (перебуває в його господарському віддані або оперативному управлінні) або платник податків набуте на нього прав у майбутньому, майно повинно бути в наявності та бути ліквідним, майно може бути використане як джерело погашення податкового боргу з урахуванням виключення щодо переліку майна, встановленого пунктом 87.3 статті 87 ПК України.

Оскільки, за результатами судового розгляду встановлено правомірність нарахування пені контролюючим органом на загальну суму 47 481 423,62 грн. суд вважає, що відсутні підстави задоволення позовної вимоги про визнання протиправним та скасування рішення Офісу великих платників податків ДПС про опис майна у податкову заставу від 20.05.2020 № 18646/10/28-10-10-02-23.

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29). Суди повинні діяти вчасно та в належний і послідовний спосіб (рішення у справах «Beyeler v. Italy» № 33202/96, «Oneryildiz v. Turkey» № 48939/99, «Moskal v. Poland» № 10373/05).

Інші аргументи сторін не є визначальними для вирішення даної справи та не спростовують висновок суду про відсутність підстав для задоволення позову.

Висновки за результатами розгляду справи

Відповідно до частини першої статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частиною першою та частиною другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За результатами розгляду справи суд не встановив факту порушення прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а тому не вбачає правових підстав для задоволення заявленого адміністративного позову.

Судові витрати

Згідно частини першої статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі. Статтею 139 КАС України визначені правила розподілу судових витрат.

Відповідно до частин першої, третьої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки у цій справі судом відмолено у задоволенні позову повністю, ним не присуджується та не стягується судові витрати на користь будь-якої із сторін.

На підставі викладеного та керуючись статтями 6, 9, 14, 72, 73, 77, 90, 241, 250, 257 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Дочірньої компанії "Газ України" Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України" до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, Головного управління ДПС у м.Києві відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 08 вересня 2025 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Дочірня компанія "Газ України" НАК "Нафтогаз України" (місцезнаходження: вул. Шолуденка, 1, м. Київ, 04116, );

відповідач:

- Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків (місцезнаходження: вул. Кошиця Олександра, 3, м. Київ,02068, ).

- Головне управління ДПС у м. Києві (місцезнаходження: вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116, ).

Головуючий суддя Юзьків М.І.