Справа № 376/1890/25
Суддя: Батовріна І. Г.
Дата ухвалення: 2025-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/1890/25
Провадження № 2-а/376/89/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2025 року Сквирський районний суд Київської області складі:

головуючого судді Батовріної І.Г.,

за участі секретаря судових засідань Гіптенко Є.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Сквира, Київської області в порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням (виклику) сторін, адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

01.07.2025 р. позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

В обґрунтування позову зазначає, що 19.05.2025 року начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 було винесено постанову № БЦПТЦК/1/249/25 за справою про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210 КУпАП, якою ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу розмірі 17 000, 00 грн..

Позивач вважає постанову № БЦПТЦК/1/249/25 від 19.05.2025 р. протиправною та такою, що ухвалена із порушенням встановленого законом порядку, оскільки він не порушував вимоги ч. 3 ст. 22 ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» та порушено порядок розгляду адміністративних справ.

Зазначає, що про вищевказану постанову йому стало відомо 27.06.2025 року після телефонного дзвінка працівника ІНФОРМАЦІЯ_2 в якому повідомили про наявність постанови та негайну явку для вирішення питання оплати штрафу. Повістку він не отримував та йому було не відомо про розгляд справи про притягнення його до адміністративної відповідальності.

Також відповідач до постанови № БЦПТЦК/1/249/25 не додав жодного доказу на підтвердження вини позивача, окрім того відповідач перед винесенням оскаржуваної постанови мав можливість отримати персональні дані із інших реєстрів, проте вказане не зробив.

Зазначає, що відповідачем порушено порядок розгляду адміністративних справ, оскільки позивача належним чином не повідомлено про розгляд справи та її розгляд здійснювався за його відсутності.

На підставі вищевикладеного просить скасувати постанову № БЦПТЦК/1/249/25 від 19.05.2025 р., провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП закрити у зв?язку з відсутністю складу правопорушення та стягнути з відповідача понесені судові витрати. Окрім того просив поновити строк на оскарження постанови.

Ухвалою суду від 02.07.2025 року провадження у вказаній справі відкрито та постановлено здійснювати розгляд у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Вказаною ухвалою також поновлено строк на оскарження постанови та постановлено витребувати у відповідача належним чином завірені копії матеріалів справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210 КУпАП вчинене ОСОБА_1 ..

27.08.2025 року на адресу суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити у задоволенні позову оскільки, у зв?язку з проходженням позивачем 18.02.2025 року медогляду, яким його визнано придатним для служби у в/ч забезпечення та відсутності відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації на особливий період, з метою направлення позивача для проходження військової служби, 24.04.2025 року позивач засобами поштового зв?язку, рекомендованим листом з повідомленням про вручення повістки від 24.04.2025 року № 3266062 був оповіщений за адресою місця проживання: АДРЕСА_1 про виклик його до ІНФОРМАЦІЯ_2 на 07.05.2025 року об 09.00 год. однак не з?явився у зазначену дату не повідомив причини своєї неявки.

Разом із зазначено повісткою відділом направлялося повідомлення № 1/1709 від 24.04.2025 згідно з яким позивачу доведено до відома, що у разі неприбуття до відділу у строки визначені у повістці від 24.04.2025 року № 3266062 для уточнення персональних (військово-облікових) даних, його буде притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП: у такому разі розгляд справи про адміністративне правопорушення відносно позивача відбудеться 19.05.2025 о 10.00 год. в приміщенні відповідача, у разі неявки справу буде розглянуто без участі позивача, даним повідомленням позивач вважається ознайомленим про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Вказує, що повістку від 24.04.2025 року та повідомлення №1/1709 від 24.04.2025 р. позивач відмовився отримувати 09.05.2025 р., вказане підтверджується довідкою форми ф. 20 АТ «Укрпошта» та рекомендованим повідомленням, де проставлено відмітку «адресат відмовився», що у свою чергу є підтвердженням належного повідомлення позивача про розгляд справи.

Одночасно з поданням відзиву представником відповідача були виконанні вимоги ухвали від 02.07.2025 року та надано копії витребуваних матеріалів.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Зважаючи на викладене, суд розглядає справу за наявними у справі матеріалами без повідомлення сторін.

У відповідності до ч. 4 ст. 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, дослідивши наявні матеріали справи, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, дійшов наступних висновків.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акту чи окремих його положень.

Відповідно до ст.7 Кодексу України про адміністративні правопорушення ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України, є військовозобов`язаним та з 02.08.2022 року перебуває на обліку у ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.25).

Відповідно до військово облікового документу з «Резерв+» ОСОБА_1 є військовозобов`язаним, перебуває на обліку у ІНФОРМАЦІЯ_2 та здійснив уточнення даних 05.07.2024 р.. (а.с. 9).

Відповідно до тимчасового посвідчення № НОМЕР_1 ОСОБА_1 проходив медичні комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 02.08.2022 р. та 18.02.2025 р. (а.с. 8).

З повістки № 3266062 вбачається, що ОСОБА_1 викликався в ІНФОРМАЦІЯ_4 на 07.05.2025 о 09:00 год. для уточнення даних (а.с 27).

Разом із повісткою направлялося повідомлення про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення передбачене ч. 3 ст. 2101 КУпАП у разі неприбуття за повісткою від 24.04.2025 р. із змісту якої вбачається, що у разі неприбуття до ІНФОРМАЦІЯ_2 у строки визначені в повістці № 3266062 від 24.04.2025 року для уточнення військово-облікових даних ОСОБА_1 буде притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 2101 КУпАП, у такому разі розгляд справи відбудеться 19.05.2025 року о 10 год. 00 хв. в приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_5 , у разі неявки справу буде розглянуто без участі ОСОБА_1 (а.с. 27 зворот).

Окрім того у вказаному повідомленні зазначено: «Даним повідомленням Ви ознайомленні про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, а тому Вам забезпечено право на захист відповідно до вимог Конституції України» (а.с. 27 зворот).

З довідки про причини повернення поштового відправлення вбачається, що поштове відправлення повертається з причини: «адресат відмовився».

Постановою № БЦ РТЦК/1/249/25 по справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210 КУпАП від 19.05.2025 року винесеною начальником ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_2 . ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі однієї тисячі п?ятсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17 000,00 грн. (а.с. 29).

Із змісту вказаної постанови вбачається, що ОСОБА_1 засобами поштового зв?язку, рекомендованим листом з повідомленням про вручення повістки від 24.04.2025 року № 3266062 був оповіщений про виклик його до ІНФОРМАЦІЯ_2 на 07 травня 2025 року для уточнення персональних даних, однак не з?явився у визначену дату та не повідомив про причини неявки, чим порушив вимоги підпункту 2 пункту 1 Правил військового обліку призовників, військовозобов?язаних та резервістів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України за № 1487 від 30.12.2022 (а.с. 29).

Частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з статтею 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Статтею 235 КУпАП передбачено, що територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).

Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Частиною 1 статті 210 КУпАП передбачено відповідальність за порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, що тягне за собою накладення штрафу від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч. 2 статті 210 КУпАП повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого частиною першою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню, тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частина 3 цієї ж статті передбачає, що вчинення дій, передбачених частиною першою цієї статті, в особливий період тягне за собою накладення штрафу від однієї тисячі до однієї тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У примітці до даної статті визначено, що: положення статей 210, 210-1 цього Кодексу не застосовуються у разі можливості отримання держателем Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів персональних даних призовника, військовозобов`язаного, резервіста шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи.

Перевіряючи доводи позовної заяви, суд відзначає, що диспозиція ч. 3 ст. 210 КУпАП, яка передбачає порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, що вчинено в особливий період, є бланкетною, тобто при її застосуванні необхідно застосовувати законодавчі акти, які визначають, зокрема, правила військового обліку.

Спеціальним законом, який визначає, зокрема обов`язки громадян щодо здійснення мобілізації в особливий період, є Закон України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» від 21.10.1993 № 3543-XII (далі - Закон № 3543/зі змінами та доповненнями згідно із Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань проходження військової служби, мобілізації та військового обліку» № 3633-IX від 11.04.2024).

За визначенням абзацу 5 ч. 1 ст. 1 Закону № 3543-XII особливий період - період функціонування національної економіки, органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, сил оборони і сил безпеки, підприємств, установ і організацій, а також виконання громадянами України свого конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і час демобілізації після закінчення воєнних дій.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022 на території України введено воєнний стан з 24.02.2022, який триває і досі.

Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про загальну мобілізацію» від 03.03.2022 № 2105-IX затверджено Указ Президента України «Про загальну мобілізацію» від 24.02.2022 № 65/2022, яким оголошено проведення загальної мобілізації, яка триває і досі.

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 22 Закону № 3543 громадяни зобов`язані з`являтися за викликом до територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строк та місце, зазначені в повістці, для взяття на військовий облік військовозобов`язаних чи резервістів, визначення їх призначення на особливий період, направлення для проходження медичного огляду.

Крім того, в абз. 7 ч. 3 ст. 22 Закону № 3543 та мобілізацію» зазначено, що у разі отримання повістки про виклик до територіального центру комплектування та соціальної підтримки громадянин зобов`язаний з`явитися у зазначені у ній місце та строк.

Аналогічні приписи містить і Порядок проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 2024 р. №560 (далі Порядок) та Правила військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2022 р. №1487.

Пунктами 28, 29 Порядку передбачено, що виклик громадян до районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки чи їх відділів, відповідних підрозділів розвідувальних органів, Центрального управління або регіональних органів СБУ під час мобілізації здійснюється шляхом вручення (надсилання) повістки (додаток 1). У повістці зазначаються: прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності) і дата народження громадянина, якому адресована повістка; найменування районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділів чи відповідного підрозділу розвідувальних органів, Центрального управління або регіонального органу СБУ, що видав повістку; мета виклику до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділів чи відповідних підрозділів розвідувальних органів, Центрального управління або регіональних органів СБУ; місце, день і час явки за викликом; найменування посади, власне ім`я та прізвище, підпис посадової особи, яка видала повістку, та дата її підписання - для повісток, оформлених на бланку. Такі повістки скріплюються гербовою печаткою; прізвище та власне ім`я керівника районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу, дата накладення кваліфікованого електронного підпису - для повісток, сформованих за допомогою Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів; реєстраційний номер повістки; роз`яснення про наслідки неявки і про обов`язок повідомити про причини неявки.

Відповідно до пп. 1 п. 41 Порядку належним підтвердженням оповіщення резервіста або військовозобов`язаного про виклик до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу чи відповідного підрозділу розвідувальних органів, Центрального управління або регіональних органів СБУ, у разі вручення повістки є, зокрема ознайомлення з її змістом, у тому числі доведення акта відмови від отримання повістки (додаток 2).

Відповідно до ч. 3 ст. 22 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» поважними причинами неприбуття громадянина у строк, визначений у повістці, які підтверджені документами відповідних уповноважених державних органів, установ та організацій (державної та комунальної форм власності), визнаються: перешкода стихійного характеру, хвороба громадянина, воєнні дії на відповідній території та їх наслідки або інші обставини, які позбавили його можливості особисто прибути у визначені пункт і строк; смерть його близького родича (батьків, дружини (чоловіка), дитини, рідних брата, сестри, діда, баби) або близького родича його дружини (чоловіка).

Згідно з ч. 10 ст. 1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» від 25.03.1992 № 2232-XII, громадяни України, які підлягають взяттю на військовий облік, перебувають на військовому обліку призовників або у запасі Збройних Сил України, у запасі Служби безпеки України, розвідувальних органів України чи проходять службу у військовому резерві, зобов`язані: уточнити протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації, затвердженим Верховною Радою України, свої персональні дані через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у відповідного районного (міського) ТЦК та СП; прибувати за викликом до відповідних районних (міських) ТЦК та СП, Центрального управління або регіонального органу Служби безпеки України, відповідного підрозділу розвідувальних органів України для оформлення військово-облікових документів, взяття на військовий облік, проходження медичного огляду, направлення на підготовку з метою здобуття або вдосконалення військово-облікової спеціальності, призову на військову службу або на збори військовозобов`язаних та резервістів; проходити медичний огляд згідно з рішеннями комісії з питань взяття на військовий облік, комісії з питань направлення для проходження базової військової служби або військово-лікарської комісії відповідного районного (міського) ТЦК та СП, закладів охорони здоров`я Служби безпеки України, а у Службі зовнішньої розвідки України, розвідувальному органі Міністерства оборони України чи розвідувальному органі центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони державного кордону, - за рішенням керівників відповідних підрозділів або військово-лікарської комісії Служби зовнішньої розвідки України, розвідувального органу Міністерства оборони України чи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони державного кордону, відповідно; проходити підготовку до військової служби, військову службу і виконувати військовий обов`язок у запасі; виконувати правила військового обліку, встановлені законодавством.

Відповідно до підпункту 2 п. 1 додатку 2 до «Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 № 1487, призовники, військовозобов`язані та резервісти повинні прибувати за викликом районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів СБУ, відповідних підрозділів розвідувальних органів на збірні пункти, призовні дільниці, до територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів СБУ, відповідних підрозділів розвідувальних органів у строки, зазначені в отриманих ними документах (мобілізаційних розпорядженнях, повістках, розпорядженнях) районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів СБУ, відповідних підрозділів розвідувальних органів для взяття на військовий облік та визначення призначення на особливий період, оформлення військово-облікових документів, проходження медичного огляду, направлення на підготовку з метою здобуття або вдосконалення військово-облікової спеціальності, призову на військову службу або на навчальні (перевірочні) та спеціальні збори військовозобов`язаних та резервістів.

Отже, у громадян України, у тому числі у військовозобов`язаних, яким є позивач, існує обов`язок з`являтися за викликом до територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строк та місце, зазначені в повістці.

Разом з цим, в разі не виконання обов`язку громадян щодо прибуття до територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строки, зазначені в отриманих ними документах настає відповідальність за ч. 3 ст. 210 КУпАП.

У разі неприбуття громадянин зобов`язаний у найкоротший строк, але не пізніше трьох діб від визначених у повістці дати і часу прибуття до територіального центру комплектування та соціальної підтримки, повідомити про причини неявки шляхом безпосереднього звернення до зазначеного у повістці територіального центру комплектування та соціальної підтримки або в будь-який інший спосіб з подальшим його прибуттям у строк, що не перевищує сім календарних днів.

Отже, після отримання повістки військовозобов`язаний повинен з`явитися за викликом до територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строк та місце, зазначені в повістці. У випадку неможливості прибуття військовозобов`язаного, останній повинен повідомити про причини неявки шляхом безпосереднього звернення до зазначеного у повістці територіального центру комплектування та соціальної підтримки або в будь-який інший спосіб з подальшим його прибуттям у строк, що не перевищує сім календарних днів.

Невиконання призовниками, військовозобов`язаними та резервістами вищезазначених вимог є порушенням правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

За змістом ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі письмових, речових і електронних доказів, висновків експертів та показань свідків.

Частиною 2 статті 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Як встановлено судом повісткою № 3266062 ОСОБА_1 викликався в ІНФОРМАЦІЯ_4 на 07.05.2025 о 09:00 год. для уточнення даних.

Дана повістка направлялася позивачу на адресу: АДРЕСА_1 рекомендованим повідомленням, однак ОСОБА_1 її не отримав, у зв?язку з відмовою від отримання (а.с. 28).

З довідки про причини повернення поштового відправлення вбачається, що поштове відправлення повертається з причини: «адресат відмовився» (а.с. 28).

Порядок перевірки військово-облікових документів та вручення військовозобов`язаним повісток в особливий період регулюється «Порядком проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період», який затверджений постановою КМУ № 560 від 16.05.2024 (далі Порядок).

У п. 41 Порядку зазначено, що резервіста або військовозобов`язаного про виклик до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу чи відповідного підрозділу розвідувальних органів, Центрального управління або регіональних органів СБУ є:

1) у разі вручення повістки - особистий підпис про отримання повістки, відеозапис вручення повістки або ознайомлення з її змістом, у тому числі відеозапис доведення акта відмови від отримання повістки, а також відеозапис відмови резервіста або військовозобов`язаного у спілкуванні з особою, уповноваженою вручати повістки;

2) у разі надсилання повістки засобами поштового зв`язку:

день отримання такого поштового відправлення особою, що підтверджується інформацією та/або документами від поштового оператора;

день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати поштове відправлення чи день проставлення відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання особи, повідомленою цією особою територіальному центру комплектування та соціальної підтримки під час уточнення своїх облікових даних;

день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати поштове відправлення чи день проставлення відмітки про відсутність особи за адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання в установленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила територіальному центру комплектування та соціальної підтримки іншої адреси місця проживання.

Відтак, зазначеним Порядком врегульований порядок оповіщення призовників, військовозобов`язаних та резервістів, відповідно до вимог якого у разі надсилання повістки засобами поштового зв`язку, день проставлення відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання (за адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання в установленому законом порядку) особи вважається днем отримання такого поштового відправлення (повістки).

Як підтверджується матеріалами справи, а саме копією повістки №3266062 від 24.04.2025 р., надісланої засобами поштового зв`язку, засвідчується, що вона була надіслана ОСОБА_1 та відповідно до довідки Ф20 «про причини повернення поштового відправлення» повернута у зв`язку з відмовою від отримання.

Згідно з трекінгом поштового відправлення № 439 повістка була повернута 16.05.2025 р. до ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с 30).

З аналізу наведених норм вбачається, що повернення поштового відправлення із відміткою відмову від отримання є належним доказом вручення повістки.

У той же час усупереч вимогам ч.3 ст.22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», позивач не повідомив про причини своєї неявки шляхом безпосереднього звернення до зазначеного у повістці територіального центру комплектування та соціальної підтримки або в будь-який інший спосіб та в подальшому не прибув до ТЦК у строк, що не перевищує сім календарних днів.

Отже, суд приходить до висновку, що нез`явлення позивача до територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строк, визначений у повістці, без повідомлення причин неявки, є порушенням правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, за що передбачена адміністративна відповідальність ст. 210 КУпАП.

Крім того, одночасно з повісткою направлялося повідомлення №1/1709 про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, де вказано, що розгляд справи відбудеться 19.05.2025 р. о 10 год. 00 хв. в приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_5 за адресою: АДРЕСА_2 , каб. № 44, яке також повернулося відповідачу, у зв?язку з відмовою позивача від отримання.

Відповідно до ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

За таких обставин, оскільки позивач був своєчасно сповіщений про місце і час розгляду справи, то його неявка не перешкоджала розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно нього за ч. 3 ст. 210 КУпАП.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову і вважає, що при прийнятті оскаржуваного рішення, відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачено положеннями КУпАП, а відтак адміністративний позов не підлягає задоволенню.

У зв`язку з відмовою в задоволенні позову, відповідно до приписів статті 139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст. ст. 72, 77, 139, 242, 246, 250, 255, 286 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя І.Г.Батовріна