Справа № 480/6818/25
Суддя: О.О. Осіпова
Дата ухвалення: 2025-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
08 вересня 2025 року Справа № 480/6818/25
Суддя Сумського окружного адміністративного суду Осіпова О.О., розглянувши матеріали адміністративного позову військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди,
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду звернулася військова частина НОМЕР_1 з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , в якому просить:
- стягнути з ОСОБА_1 на користь військової частини НОМЕР_1 завдану матеріальну шкоду в розмірі 772437,49 грн. (сімсот сімдесят дві тисячі чотириста сімдесят три гривні 49 копійок).
Згідно з п. 3 ч. 1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, суд вважає, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.
Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Із позову вбачається, що позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру, однак, до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору.
При цьому, позивачем разом з позовною заявою подане клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання даного позову.
Перевіривши матеріали позовної заяви, суд зазначає наступне.
Згідно ч.1 ст.133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Також, відповідно до ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1. розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;
2. позивачами є військовослужбовці, батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів, одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї, особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;
3. предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Таким чином, положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України Про судовий збір не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України Про судовий збір можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постанові від 14.01.2021 у справі 0940/2276/18.
Предметом справи, що розглядається, не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, крім того, позивач не належить до осіб, які мають право на розстрочення або відстрочення сплати судового збору відповідно до вичерпного переліку, визначеного п. 1,2 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", оскільки він стосується фізичних осіб, тому підстави для відстрочення сплати судового збору позивачем відсутні.
Суд наголошує, що позивач не надав жодних належних доказів на підтвердження неможливості сплатити судовий збір за подання позовної заяви.
Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" станом на 01.01.2025р. розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 3028,00 грн.
Згідно п. п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
За правилами, визначеними частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Кошти повинні бути перераховані за наступними реквізитами:
- Отримувач - ГК Сум.обл/Сумська МТГ/22030101
- Банк отримувача - Казначейство України(ел. адм. подат.)
- Код отримувача (ЄДРПОУ) - 37970404
- Найменування коду класифікації доходів бюджету - Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)
- Наявість відомчої ознаки - "84" Окружні адміністративні суди.
У разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, згідно п.1 ч.4 ст. 169 КАС України така позовна заява повертається позивачеві.
Також частиною 1, 2 статті 122 КАС України передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.
Відтак, до даних правовідносин застосовується 3-місячний строк звернення до суду.
Із матеріалів справи вбачається, що наказом командира військової частини НОМЕР_2 від 20.03.2025 №160 «Про результати службового розслідування» штаб-сержанта ОСОБА_1 - начальника складу взводу матеріально- технічного забезпечення військової частини НОМЕР_2 було притягнуто до повної матеріальної відповідальності. Сума заборгованості, встановлена службовим розслідуванням, склала 773707,68 грн. (сімсот сімдесят три тисячі сімсот сім гривень 68 копійок).
Відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_2 від 28.03.2025 №116 штаб-сержанта ОСОБА_1 було звільнено з військової служби.
Таким чином, станом на момент видання наказу про звільнення відповідача (датованого 20.03.2025) військова частина НОМЕР_2 знала про завдання відповідачем матеріальної шкоди, а отже, саме з цього часу виникли підстави для пред`явлення визначених законом вимог і, відповідно, розпочався перебіг процесуального строку на звернення до суду з позовом у цій справі.
Висновки суду узгоджуються із правовою позицією щодо застосування у цій категорії спорів процесуальних строків звернення до суду, передбачених КАС України, викладених у постанові Верховного Суду від 06 квітня 2023 року у справі № 320/7204/21.
Таким чином, з 20.03.2025 позивач був обізнаний про порушення своїх прав, а відтак з того часу для нього розпочався строк на звернення до суду з відповідним позовом.
Натомість до суду з даним позовом позивач звернувся 01.09.2025, тобто з пропуском тримісячного строку звернення, передбаченого ч. 2 ст. 122 КАС України.
З огляду на викладене суд доходить висновку, що позивач пропустив строк звернення до суду, однак не додав до матеріалів позову заяви (клопотання) про його поновлення та докази поважності причин його пропуску, як це передбачено вимогами ч. 6 ст. 161 КАС України.
Частиною першою статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Враховуючи викладене, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з даною позовною заявою, у якій зазначити поважні причини пропуску такого строку та докази поважності причин пропуску такого строку.
Також згідно ч. 2 ст. 161 КАС України у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.
Суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову в паперовій формі зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій позовної заяви та доданих до неї документів. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.
Абзацами 1,2 ч. 9 ст 44 КАС України передбачено, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи.
Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.
Таким чином, в порушення вище вказаних норм позивач не надав до позовної заяви доказ надіслання позовної заяви з доданими до неї додатками відповідачу саме листом з описом вкладення, як передбачено приписами КАС України.
Тому позивачу необхідно надати до суду доказ надіслання на адресу відповідача позовної заяви та доданих до неї документів листом з описом вкладення.
Згідно з ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ст.ст. 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору - відмовити.
Позовну заяву військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди - залишити без руху.
Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали.
У разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява буде повернута позивачу.
Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Осіпова