Справа № 320/43650/25
Суддя: Лапій С.М.
Дата ухвалення: 2025-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 вересня 2025 року м. Київ № 320/43650/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лапій С.М., розглянувши позовну заяву гр. ОСОБА_1 , яка діє в інтересах гр. ОСОБА_2 , до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась гр. ОСОБА_1 , яка діє в інтересах гр. ОСОБА_2 , з позовом, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 у нездійсненні виплати їй грошового забезпечення у повному обсязі за період з 09.05.2024 по 20.02.2025 на підставі п. 11 постанови Кабінету Міністрів України № 168 від 28.02.2022 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану»;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 здійснити виплату їй щомісячного додаткового грошового забезпечення зниклого безвісти гр. ОСОБА_2 у загальній сумі 630 000,00 грн за період з 09.05.2024 по 20.02.2025 на підставі п. 11 постанови Кабінету Міністрів України № 168 від 28.02.2022 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану»;

- визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 , яка полягала у невиплаті їй компенсації за втрату частини доходів у зв`язку із порушенням строків виплати додаткового грошового забезпечення її зниклого військовослужбовця-чоловіка, за період з 09.05.2024 по 20.02.2025;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 здійснити їй виплату компенсації за втрату частини доходів у зв`язку із порушенням строків виплати додаткового грошового забезпечення її зниклого чоловіка-військовослужбовця з 09.05.2024 по 20.02.2025, у відповідності до Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку із порушенням строків їх виплати» від 19.10.2000 № 2050-ІІІ.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 171 КАС України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 160, 161, 172 цього Кодексу, яка містить перелік загальних для всіх позовних заяв елементів (реквізитів), що дають необхідну інформацію для вирішення судом питання про відкриття провадження в адміністративній справі.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху у зв`язку з наступним.

Так, зі змісту ч. 5 ст. 160 КАС України слідує, що у позовній заяві зазначається:

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

Відповідно до ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивачка у позовній заяві зазначено, що нею подано письмову заяву до ІНФОРМАЦІЯ_1 про виплату 100% грошового забезпечення її зниклого безвісті чоловіка, при цьому доказів подання такої заяви суду не надано.

Відповідно до п. 6 ст. 16 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» військовослужбовець має право скласти у письмовій довільній формі особисте розпорядження на випадок захоплення його в полон або заручником, інтернування в нейтральних державах або зникнення безвісти про виплату належного йому грошового забезпечення особі (особам) за його вибором, визначивши розмір частки таких осіб у відсотках (далі - особисте розпорядження на випадок полону).

У разі відсутності особистого розпорядження на випадок полону грошове забезпечення виплачується дружині (чоловіку), законним представникам малолітніх (неповнолітніх) дітей, дітям з числа осіб з інвалідністю з дитинства (незалежно від віку) або їх законним представникам та батькам військовослужбовців (крім тих із зазначених осіб, які одержують від військовослужбовця аліменти, а також батьків, позбавлених батьківських прав, за умови що ці права не були поновлені). Таким особам рівними частками виплачується частина грошового забезпечення, що в загальній сумі не перевищує 50 відсотків грошового забезпечення, визначеного після здійснення встановлених законом відрахувань.

Позивачка зазначає, що є дружиною зниклого безвісти військовослужбовця, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 від 15.03.2019, та повідомляє про відсутність у них спільних дітей. Водночас, нею не подано доказів щодо наявності або відсутності у чоловіка дітей від інших шлюбів чи інформації стосовно його батьків. Отже, позивачці необхідно надати суду відповідні відомості та/або докази на підтвердження чи спростування зазначених обставин.

Згідно ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень.

Так, позивачка предметом позову, зокрема, є визнання бездіяльності Військової частини НОМЕР_1 , при цьому позивачкою не надано доказів підтвердження звернення до відповідача з відповідною заявою про вчинення певних дій.

Відповідно до ст. 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Позивач це особа, що звертається до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів. Він може заявляти вимогу про захист прав особисто або в його інтересах, у передбачених законом випадках, до суду можуть звернутися інші особи (ст. 60 КАС України). Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень (ч. 2 ст. 50 КАС України).

Суд звертає увагу, що позивачка звертається до суду в інтересах свого чоловіка-військовослужбовця, при цьому просить здійснити виплату належних сум саме їй. У такому випадку позивачці необхідно конкретизувати, в чиїх саме інтересах вона звертається до суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, частиною 2 ст. 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору визначені ст. 4 Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Зі змісту позовних вимог слідує, що при зверненні до суду позивачко заявлено чотири вимоги немайнового характеру, дві з яких є похідними. Відповідно, розмір судового збору у даній справі становить 2 422,40 грн.

Позивачкою не надано доказів сплати судового збору.

При цьому позивачка зазначила, що вона звільнена від сплати судового збору відповідно до п. 11, ч. 2 ст. 3 та п. 1, 7, 13, ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до п. 11 ч. 2 ст. 3 ЗУ ''Про судовий збір'' судовий збір не справляється за подання: позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду;

Згідно п. 1, 7, 13, ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір від сплати судового збору звільняються: позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі; громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб; учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Як слідує з позовної заяви, позивачка звернулася до суду за захистом своїх прав щодо виплати щомісячного додаткового грошового забезпечення зниклого безвісти чоловіка , а тому у даному випадку зазначені пільги, закріплені у Законі України Про судовий збір, на ці правовідносини не розповсюджується.

Зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 1 ч. 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлює строк, достатній для усунення недоліків.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачці часу для усунення зазначених недоліків.

Вказані недоліки повинні бути усунені у десятиденний строк з дня вручення позивачці копії даної ухвали.

Керуючись ст.ст. 123, 160, 161, 169 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

Позовну заяву гр. ОСОБА_1 , яка діє в інтересах гр. ОСОБА_2 , до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити позивачці десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачці, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Лапій С.М.