Справа № 420/3640/25
Суддя: Іванов Е.А.
Дата ухвалення: 2025-09-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/3640/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Іванова Е.А.

за участі : секретаря Ростомової А.П., представників : позивача Демури Р.В., відповідача Грандовської Т.М., третьої особи Іноземцева О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Одесі справу за адміністративним позовом Служби відновлення та розвитку інфраструктури в Одеській області до Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой» про визнання протиправним та скасування пунктів вимоги,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся з вищевказаним позовом до суду у якому просить визнати протиправними та скасувати пункти 1 та 2 Вимоги Державної аудиторської служби України (далі відповідач) щодо усунення виявлених порушень № 001700-19/280-ДСК від 12.11.2024. В обгрунтування зазначив, що висновок експерта від 08.08.2024 на підставі якого складена оскаржувана вимога не відображає достовірної інформації, щодо цін на матеріальні ресурси, прийняті для проектної документації, експертні висновки по якій затверджені в березні 2024 року. Поправочний коефіцієнт приведення ціни не може досконало відобразити рівень цін, порівняно з моніторингом, проведеним під час розробки проектно-кошторисної документації. А крім того, Висновок, складений експертом Київського науково-дослідного інститут судових експертиз, згідно положень Настанови (поточні ціни приймаються на основі проведеного підрядником аналізу цін (п.8.5.1) або на підставі проведеного Замовником аналізу цін (п.4.9)) немає законних підстав для відображення інформації викладеної в ньому для застосування в проектно-кошторисній документації. Згідно Настанови - аналіз цін на будівельні матеріали не передбачено з інших джерел. Службою відновлення в Одеській області проведено аналіз цін за обгрунтованою ціною на ринку та визначено середню ціну. Порядок здійснення аналізу поточних цін визначено своїм відповідним організаційно-розпорядчим документом ( протоколом) Служби відновлення. До здійснення аналізу ринку цін на арматурну сталь Службою відновлення в Одеській області використано інформацію, як одне із джерел ДІ «Національного інституту розвитку інфраструктури», станом на лютий 2024 року середня ціна на арматурну сталь в Україні становить 35077,96 грн за т з ПДВ. зазначене в Акті обгрунтування виявленого начебто порушення на суму 43 713 933,52 грн. засноване винятково на припущеннях, і при цьому кваліфікація начебто порушення не містить достатнього правового обгрунтування. Службі не зрозуміло звідки взялась сума завищення у розмірі 167 614,08грн з ПДВ 20%. Відповідно до запита Держаудитслужби від 18.09.2024р. Nє 6 з розрахунками розбіжностей сума складає 49500,36 (в т. 4.3519,0+ 35157,02+ 10824,34) грн з ПДВ, щодо до цього Служба зазначає наступне. Сужба зазначає наступне. 10 Щодо ваги вогнезахисного матеріалу FLAMRO ST-1 ( розбіжність на 3519,0 грн) показниками згідно показників діючих кошторисних норм та збірників, затверджених Вартість перевезення визначається для інвесторської документації за усередненими Мінрегіонбудом, відображених у програмних комплексах затверджених Міністерством. Проектно-кошторисна документація по об?єктах за договорами пройшла комплексу експертизу проектів, за результатами якої було надано позитивні експертні висновки. Роботи щодо яких надано зауваження не включені у договірні ціни, які підписані замовником. Наразі, роботи щодо яких надані зауваження не виконувались. 35157,02грн.) Служба зазначає наступне. Щодо ваги вогнезахисних плит PROMATECT L500 (2см) (розбіжність на Вартість перевезення визначається для інвесторської документації за усередненими показниками згідно показників діючих кошторисних норм та збірників, затверджених Мінрегіонбудом, відображених у програмних комплексах затверджених Міністерством. Щодо взяття у нормах витрат ідентифікаторів «відстаней перевезення вантажів» для залізобетонних плит проізної частини залізобетонних споруд, тротуарних бетонних плит, водопропускних лотків прямокутного перерізу, збірних залізобетонних лотків каналів та лотків для благоустрою території. Ідентифікатор перевезень для залізобетоних виробів визначається від довжини виробу і прийнятий згідно проектної документації. Наголошуємо, що проектно-кошторисна документація по об?єктах за договорами пройшла комплексну експертизу проектів, за результатами якої було надано позитивні експертні висновки. Роботи щодо яких надані зауваження не включені до договірної ціни, яка підписана замовником та не виконувались підрядником. Щодо ваги вогнезахисної плити 1ПЗ-4АІ (розбіжність на 10824,34 грн.) Служба зазначає, що матеріал плита покриття 1П3-4АIІ не використовується на об?єкті по договору від 30.06.2023 Nє3ПС-А/23. Наголошує, що проектно-кошторисна документація по об?єктах за договорами пройшла комплексу експертизу проектів. За результатами якої було надано позитивні експертні висновки.

Ухвалою судді від 10.02.2025 року адміністративний позов залишено без руху.

Ухвалою судді від 24.02.2025 року відкрито спрощене позовне провадження у справі.

Ухвалою суду від 29 квітня 2025 року розгляд справи за позовом вирішено проводити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 29 травня 25 року о 11 годині 00 хвилин.

Ухвалою суду від 28.07.2025 року закрито підготовче провадження у справі №420/3640/25. Призначено справу до розгляду по суті на 11 серпня 2025 року 11год.00 хв.

Відповідач надав суду відзив у якому вимоги не визнав з підстав того, що під час проведення перевірки встановлено, включення до зведеного кошторису та договірної ціни коштів на проведення експертизи проектно-кошторисної документації що суперечить п.8 Порядку затвердженого постановою КМУ №1482 від 27.12.2022 року. Під час перевірки закупівель отримано висновок експерта за результатами проведення товарознавчого дослідження від 08.08.2024 року №7857/24-53 яким встановлено завищення цін під час складання проектно-кошторисної документації на матеріали на загальну суму 43713933,52грн. з ПДВ.

Позивач надав до суду відповідь на відзив.

Третя особа надала суду письмові пояснення у яких вважає, що позов підлягає задоволенню так як аналіз цін на будівельні матеріали передбачено тільки в два способи або проведений підрядником аналіз цін або проведений замовником аналіз цін, а висновок експерта не відображає повноти інформації про аналіз цін, не вказано для якого регіону проведено аналіз, щодо умов постачання (термін, кількість поставок за окремий період, умов оплати).

Дослідивши заяви по суті справи, інші письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному і об`єктивному дослідженні, проаналізувавши положення чинного законодавства, що регулює спірні правовідносини, суд доходить висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом під час розгляду справи встановлено наступне.

За результатами закупівлі без використання електронної системи закупівель Служба відновлення та розвитку інфраструктури в Одеській області уклав з Товариством з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой» договори від 23.05.2023 року №ПС-У/23, від 30.06.2023 р. №3ПС-У/23 та від 07.05.2024р. №№ПС-У/ЗР.

Звіти про договори про закупівлю оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA -2023-07-04-012111-а 023-05-30-006548,UA -2024-05-10-009656-а.

Відповідачем і період з 09.08.2024 року по 20.09.2024 року проведено перевірку закупівель за вищевказаними договорами та складено акт перевірки від 27.09.2024 року №001700-21/62 яким встановлено низку порушень.

В акті перевірки зазначено про порушення позивачем вимог чинного законодавства України при здійсненні закупівлі, а саме:

- включення до зведеного кошторису та договірної ціни зазначених Договорів коштів на проведення експертизи проектно-кошторисної документації, чим порушено п.8 Порядку №1482;

-також замовником прийнято, а ТОВ розроблено ПКД до Договорів з завищенням вартості матеріальних ресурсів на загальну суму 57 742 124,04грн. з ПДВ з яких : суміші бетонні готові важкі класу бетону В40, С32/40, W6, F200, Р-4 -1 1690 158,77грн. (без ПДВ); гарячекатана арматурна сталь періодичного профілю, клас А-ІІІ (А400) діаметр 32-40мм. за тону -14 114 965,81грн. (без ПДВ); гарячекатана арматурна сталь періодичного профілю, клас А-ІІІ (А400) діаметр 16-18мм.. за тону -19 277 457,93грн. (без ПДВ); гарячекатана арматурна сталь періодичного профілю, клас А-ІІІ (А400) діаметр 12мм.. за тону -28636,70грн. (без ПДВ); плити вогнезахисні PROMATECT L500 (2см.) м.кв.-3 007 217,49грн;

-зустрічною звіркою встановлено завищення заготівельно-складських та транспортних витрат, чим завищено інвестиційну(кошторисну) вартість робіт, зазначених в ПКД до Договорів на суму 167 614,08грн. з ПДВ (в т.ч. 3519+146791,66+17303,42грн), що в свою чергу є недотриманням п.4.9, п.8.5.1 Настанови з визначення вартості будівництва. Затвердженої Міністерством розвитку громад та територій України №281 від 01.11.2021р. та п.3.11 КНУ п.8.5 КНУ.

Під час перевірки відповідачем використано висновок експерта за результатами проведення товарознавчого дослідження щодо ринкової вартості будівельних матеріалів від 08.08.2024 року №7857/24-53, складений експертом Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (далі - Висновок експерта).

Позивач не погодився з вищевказаними висновками акту та подав до відповідача заперечення на які відповідачем наданий висновок у якому заперечення прийняті частково, а саме в частині вартості бетонних сумішей, та скориговано завищення цін при складанні ПКД на загальну суму 43 713 933,52грн. з ПДВ (за договором від 23/05.2023 року №4ПС-У/23, а інші заперечення стосовно вартості арматури, плит вогнезахисних PROMATECT L 500 (2 см) не приймаються.

12.11.2024 року відповідач склав вимогу вих.№001700-19/280-ДСК у якій зазначено, що зважаючи на Висновок експерта за результатами проведення товарознавчого дослідження щодо ринкової вартості будівельних матеріалів від 08.08.2024 Nє 7857/24-53, складений експертом Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, на порушення пунктів 3.11, 4.9, 8.5, 8.5.1 Кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості в будівництві» (зі змінами), затверджених Міністерством розвитку громад та територій України від 01.11.2021 Nє 281 (далі - КНУ), недотримання частини першої статті 526, статі 629 Цивільного кодексу України, частини першої статті 193 Господарського кодексу України, пункту 1.3 договору від 23.05.2023 Nє 4ПС-У/23 Замовником прийнято, а ТОВ ««Ростдорстрой» розроблено Проектно-кошторисну документацію (ПКД) до договору із завищенням вартості матеріальних ресурсів на загальну суму 43 713 933,52 грн з ПДВ 20%. 2. На порушення пункту 4.9 КНУ, недотримання частини першої статті 526, статті 629 Цивільного кодексу України, частини першої статті 193 Господарського кодексу України, пункту 1.3 договорів від 30.06.2023 Nє 3ПС-У 23, від 23.05.2023 Nє 4ПС-У/23 та від 07.05.2024 Nє 3ПС-У/ЗР Замовником прийнято, а ТОВ «Ростдорстрой» розроблено ПКД із завищенням вартості матеріальних ресурсів на загальну суму 167 614,08 грн з ПДВ 20%.

Відповідач з метою усунення виявлених порушень, попередження їх виникнення надалі на підставі пункту 1 частини першої статті 8, пункту 7 статті 10, частини другої статті 15 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», підпункту 9 пункту 4 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року Nє 43, пункту 27 Порядку Nє 631, пунктів 46, 49, 50, 52 Порядку проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2006 року Nє 550, вимагає в оскаржуваній вимозі :

1. Забезпечити коригування проектно-кошторисної документації до договору від 23.05.2023 Nє 4ПС-У/23 у частині зменшення вартості матеріальних ресурсів на загальну суму 43 713 933,52 грн з ПДВ 20%;

2. Забезпечити коригування проектно-кошторисної документації до договорів від 30.06.2023 Nє 3ПС-У/23, від 23.05.2023 Nє 4ПС-У/23 та від 07.05.2024 Nє ЗПС-У/3Р у частині зменшення вартості матеріальних ресурсів на загальну суму 167 614,08 грн з ПДВ 20%.

Розглянути результати перевірки закупівель та питання щодо притягнення у порядку, встановленому законодавством, до відповідальності працівників, винних у допущених порушеннях.

Позивач не погодився із вимогою та звернувся до суду з позовом

Відповідно до положень статті 1 Закону України від 26.01.1993 №2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі Закон №2939-ХІІ), здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Відповідно до частини першої статті 2 Закону №2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 8 Закону №2939-XII орган державного фінансового контролю здійснює державний фінансовий контроль та контроль за цільовим та ефективним використанням коштів державного і місцевих бюджетів; усуненням виявлених недоліків і порушень.

Згідно пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Підпунктом 3 пункту 4 Положення №43 закріплено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Згідно з пунктом 7 Положення №43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Пунктом 2 Порядку проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2006 року №550 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Порядок №550), визначено, що інспектування полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності об`єкта контролю і проводиться у формі ревізії, яка повинна забезпечувати виявлення фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб.

Пунктами 4, 5 Порядку №550 передбачено, що планові та позапланові виїзні ревізії проводяться органами державного фінансового контролю відповідно до Закону та цього Порядку.

Планові виїзні ревізії проводяться відповідно до планів проведення заходів державного фінансового контролю, затверджених в установленому порядку, позапланові виїзні ревізії - за наявності підстав, визначених Законом.

За приписами частини першої статті 4 Закону №2939-XII інспектування здійснюється органом державного фінансового контролю у формі ревізії та полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності підконтрольної установи, яка повинна забезпечувати виявлення наявних фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб. Результати ревізії викладаються в акті.

Відповідно до положень пункту 6 Положення №43 Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право в установленому порядку, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства; у разі виявлення збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір в установленому законодавством порядку.

Вказані положення кореспондуються з пунктами 7 та 10 статті 10 Закону №2939-XII, за приписами яких органу державного фінансового контролю надається право: пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

У частині другій статті 15 Закону №2939-XII закріплено, що законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Згідно з пунктом 50 Порядку №550 за результатами проведеної ревізії у межах наданих прав органи державного фінансового контролю вживають заходів для забезпечення: притягнення до адміністративної, дисциплінарної та матеріальної відповідальності винних у допущенні порушень працівників об`єктів контролю; порушення перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства; звернення до суду в інтересах держави щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства з питань збереження і використання активів, а також стягнення у дохід держави коштів, одержаних за незаконними договорами, без встановлених законом підстав або з порушенням вимог законодавства; застосування заходів впливу за порушення бюджетного законодавства.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що вимога органу державного фінансового контролю, спрямована на коригування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність із вимогами законодавства, є обов`язковою до виконання. Стосовно відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, то про їх наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом вимоги, оскільки такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом.

Отже, правова природа письмової вимоги контролюючого органу породжує правові наслідки, зокрема обов`язки для свого адресата, а відтак наділена рисами правового акту індивідуальної дії з урахуванням її змістовної складової, незалежно від форми документа, в якому вона міститься, і такий акт може бути предметом судового контролю в порядку адміністративного судочинства у разі звернення із відповідним позовом.

Вказана правова позиція відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним в постанові від 09.03.2023 (справа №500/2489/21).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 листопада 2018 року у справі №820/3534/16 також дійшла висновку, що спір про правомірність вимог контролюючих органів, скерованих на адресу підконтрольних суб`єктів, є публічно-правовим та підпадає під визначення справи адміністративної юрисдикції. У цій постанові Велика Палата Верховного Суду вказала, що такий висновок був сформульований Верховним Судом України у постанові від 23 лютого 2016 року по справі № 818/1857/14, і Велика Палата Верховного Суду не знайшла підстав для відступу від цієї позиції.

При цьому, Верховний Суд у постановах від 20 лютого 2018 року та від 08 травня 2018 року у справах №822/2087/17 та №826/3350/17 відповідно зазначив, що висновок суду про те, що збитки контролюючим органом можуть бути стягнуті лише в ході відповідного судового процесу (а не шляхом пред`явлення обов`язкової до виконання вимоги), не спростовує того, що «законна вимога» контролюючого органу, як індивідуально-правовий акт, повинна відповідати вимогам закону в частині її змісту і форми. Саме аналіз змісту вимоги контролюючого органу свідчить про те, чи такі вимоги дотримано та чи породжує така вимога права і обов`язки для підконтрольної установи.

З проведеного вище аналізу сутності завдань і функцій органів фінансового контролю, в тому числі у їх співвідношенні із завданнями адміністративного судочинства (рішення суб`єкта владних повноважень як предмет судового контролю), висновується, що рішення (дії, бездіяльність) органу фінансового контролю, прийняті в результаті реалізації їх окремо взятих завдань або функцій (пред`явлення обов`язкової до виконання вимоги як одна з них), є окремими предметами судового контролю.

Та обставина, що законодавство прямо передбачає порядок реалізації окремо взятого завдання чи функції контролюючого органу, зокрема стягнення збитків у судовому порядку на підставі пункту 10 частини першої статті 10 Закону № 2939-XII, з чим кореспондується пункт 50 Порядку №550, жодним чином не відміняє чи спростовує того, що всі рішення, дії чи бездіяльність органів державного фінансового контролю, прийняті або здійснені при реалізації ними їх владних управлінських функцій, можуть бути окремим предметом судового розгляду при поданні відповідного адміністративного позову.

За своєю правовою природою реалізація контролюючим органом компетенції в частині пред`явлення обов`язкових до виконання вимог і в частині здійснення процедури стягнення заподіяних збитків передбачає наявність різних, окремих, незалежних процедур.

Таку ж саму правову позицію Верховний Суд застосував, зокрема у постановах від 12 травня 2022 року у справі №620/4169/20, від 22 жовтня 2020 року у справі №820/3089/17, від 31 травня 2021 року у справі №826/18686/16, від 31 серпня 2021 року у справі №160/5323/20, від 02 листопада 2021 року у справі №420/6808/19.

У справі ж, що розглядається, зміст спірної вимоги, яка, як встановлено вище, є індивідуально-правовим актом, а відтак породжує права і обов`язки для підконтрольної установи, якій вона адресована, полягає в тому, щоб забезпечити відшкодування збитків, встановлених контролюючим органом.

Враховуючи вищенаведене, вирішення спору можливе в порядку адміністративного судочинства.

По суті виявлених порушень, суд зазначає таке.

Міністерством розвитку громад та територій України прийнята постанова №281 від 01.11.2021 року «Кошторисні норми України» якою затверджена Настанова з визначення вартості у будівництві (надалі Настанова №281/КНУ).

Згідно п.3.11 Настанови №281 ( в редакції станом на день укладання Договорів) Кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості в будівництві (зі змінами) локальні кошториси складаються в поточному рівні цін на трудові і матеріально-технічні ресурси за формами, наведеними в додатках 1, 2 та 3 цієї Настанови.

Згідно з пунктом 4.9 КНУ кошторисна вартість будівельних матеріалів, виробів та комплектів у прямих витратах визначається на підставі нормативної потреби в них, розрахованої виходячи з обсягів робіт, передбачених проектною документацією, та відповідних поточних цін. Поточні ціни на матеріальні ресурси приймаються на підставі проведеного замовником аналізу цін за обгрунтованою ціною, яка не можу бути вищою за середню ціну матеріальних ресурсів, що склалася на момент розроблення проектної документації.

Відповідно до пункту 8.5 КНУ вартість будівництва об?єкта на етапі проектування розраховується відповідно до положень розділу III та IV цієї Настанови. Пунктом 8.5.1 КНУ передбачено визначення вартості об?єкта будівництва у випадку. коли розроблення проектної документації покладається на підрядника. Поточні ціни на матеріальні ресурси, приймаються на підставі проведеного підрядником аналізу цін за ціною, яка не може бути вищою за середню ціну матеріальних ресурсів, що склалася на момент розроблення проектної документації, та узгоджуються із замовником.

Оскільки вартість будівництва на етапі проектування складається відповідно до положень розділів III та IV цієї Настанови, згідно п.4.9 Поточні ціни на матеріальні ресурси приймаються на підставі проведеного Замовником аналізу цін, за обгрунтованою ціною, яка не може бути вищою за середню ціну матеріальних ресурсів, що склалася на момент розроблення проектної документації. Порядок здійснення аналізу поточних цін визначає Замовник своїм відповідним організаційно-розпорядчим документом, в якому наводяться алгоритм збору інформації, джерела інформації, методика визначення діапазону цін та середньої ціни.

Позивач вказує, що 23.05.2023 року уклав Договір з ТОВ «Інжинірінг Корп». який виконує роботи інженера -консультанта на об`єкті, зазначеному у вищевказаних договорах, у т.ч. щодо перевірки і погодження розробленої проектно-кошторисної документації перед направленням її для експертизи, що і було виконано.

Також проектно-кошторисна документація на будівництво за проектом «Реконструкція електричної підстанції ПС 330 Квт «Усатове» із будівництвом фортифікаційній споруди та встановленням обладнання Одеська область» пройшла експертизу у Державному підприємстві «Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут «НДІПРОЕКТРЕКОНСТРУКЦІЯ» про що складений 27.02.2024 року експертний звіт (позитивний).

В обгрунтування вимоги відповідачем покладений висновок експерта Київського НДІСЕ від 08.08.2024 року №7857/24-53 складений за листом Держаудитслужби від 15.05.2024 року вих.№001700-14/8637-2024 в якому була визначена вартість низки товарів з урахуванням ретроспективної оцінки та використанням порівняльного підходу шляхом аналізу та врахування реальних операції купівлі-продажу (пропозицій) із застосуванням індексів корегування з використанням інформаційних даних отриманих з мережі Інтернет 05.08.2024року. Поправочний коефіцієнт приведення цін з періоду експертизи до необхідної дати розраховувався виходячи з індексів зміни споживчих цін на досліджуваний період опублікований на офіційному сайті Державної служби статистики України.

Відповідачем не заперечується, що експерт склав висновок без огляду та дослідження документів на підставі яких складалась КПД Договорів укладених позивачем с Товариством з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой»: договори від 23.05.2023 року №ПС-У/23, від 30.06.2023 р. №3ПС-У/23 та від 07.05.2024р. №№ПС-У/ЗР.

Також з матеріалів справи вбачається, що висновок експерта Київського НДІСЕ від 08.08.2024 року №7857/24-53 складений не в зв`язку із проведенням відповідачем перевірки закупівель позивачем.

Позивач надав разом із запереченнями на акт перевірки у Додатках «Аналіз основних матеріальних ресурсів ТОВ «Ростдорстрой» в Одеській області для інвесторської кошторисної документації за договором від 23.05.2023р. №3ПС-У/23, №4ПС-У/23, який не був врахований відповідачем з посиланням тільки на наявний висновок експерта без жодного обгрунтування помилковості чи не вірності проведеного підрядником аналізу цін.

Тому суд погоджується з аргументами позивача, що висновок експерта від 08.08.2024 не відображає достовірної інформації щодо цін на матеріальні ресурси, прийняті для проектної кошторисної документації, експертні висновки по якій затверджені в березні 2024 року. Поправочний коефіцієнт приведення ціни не може досконало відобразити рівень цін, порівняно з моніторингом, проведеним під час розробки проектно-кошторисної документації, поточні ціни приймаються на основі проведеного підрядником аналізу цін (п.8.5.1 КНУ) або на підставі проведеного Замовником аналізу цін (п.4.9 КНУ). Згідно Настанови - аналіз цін на будівельні матеріали не передбачено з інших джерел, а тому суд доходить висновку, що позовні вимоги щодо визнання протиправним та скасування п.1 Вимоги є обгрунтованими та підлягають задоволенню.

Щодо п.2 вимоги суд зазначає наступне.

Відповідачем при проведенні перевірки проведена зустрічна звірка третьої особи ТОВ «РОСДОРСТРОЙ» про що складено довідку від 13.09.2024 року №001700-21/48з якою встановлено наступні завищення заготівельно-складських та транспортних витрат, чим завищено інвестиційну (кошторисну) вартість робіт зазначених в проектно-кошторисній документації до Договорів на суму 167614,08грн. з ПДВ. (в т.ч. 3519+146791,66+17303,42грн.), що є недотриманням п.4.9, п.8.5.1 Настанови та п.№.11 КНУ п.8.5. КНУ.

Так в Підсумковій відомості ресурсів до договорів від 23.05.2023 Nє4ПС-У/23, у відповідних локальних кошторисах на протипожежну обробку стелі, колон та металевих балок, об?єкту - Вогнезахисна обробка металевих та 3/б конструкцій 2ПК), застосовується вогнезахисний матеріал FLAMRO ST-1 У кількості 52 356 кг норма ресурсу C1113-286 (позиція підсумкової відомості, до п. 248) , маса матеріалу якого визначена як 1,11кг в 1кг, що більше на 110 грамів, та вага тари 400гр, 0,4кг/22 = 0, 018кг, що призвело до різниці розміру заготівельно складських і транспортних витрат, та як на слідок до різниці вартості матеріалу на загальну суму 3 519,00 грн з ПДВ. Вартість матеріалу де в 1кг- 1,111кг становить- 306,53грн, , вартість матеріалу де 1кг дорівнює 1,018кг становить- 306,48грн.

2. по будівельним матеріалам Плити вогнезахисні PROMATECT L500 (2см) вага становить 10,5кг на 1м2, а плити вогнезахисні PROMATECT LS00 (4см) вага становить 21кг на 1м2 по Договору від 25.05.2023 NєБ-Р-6/201-23. Вогнезахисна обробка металевих та з/б конструкцій (2ПК), локального кошторису Nє2-04-01 протипожежна обробка стелі, колон та металевих балок проектувальником створено шифр ресурси для даних плит на базі С111-767 (плити гіпсові декоративні розміром 6х6, 3х3 вага 1м3 становить 26,3 кг за 1м2, що призвело до різниці транспортних та заготівельно-складських витрат плити вогнезахисні PROMATECT L500 (4см) на 4,57грн. з ПДВ за 1 м2, Плити вогнезахисні PROMATECT L500 (2см) на 12,86грн. з ПДВ за 1 м2, та як наслідок різниця у вартості плит на обсяг 19 364,44м2, на суму 146 791,66 грн з ПДВ.

3. по плитам покриття 1П3-4АІІІвТ-1, що по Договору від 25.05.2023 NєБ-Р-6/201-23. в Об?єкті - Резервуари протипожежного запасу води ємністю по 48 м3 (2 шт), Локальний кошторис Nє06-04-01 на загальнобудівельні роботи ) вага 1 шт становить 2,25т (згідно 20/117-080-КБ арк.14), натомість проектувальником створено шифр ресурси для даних плит на базі К582211-P139 (Ригелі з/б для опирання багатопустотних, ребристих плит перекриття і плит типу ТТ марки РДР6.56-145А4 серія 1.020-1/83), де вага за 1 шт становить 4,6т., що призвело до різниці транспортних та заготівельно-складських витрат, та як наслідок різниці загальної вартості плит в п. 9 на обсяг 4шт на суму 8 651,71грн. з ПДВ, та Об?єкт - Резервуари протипожежного запасу води ємністю по 150 м3 (2 шт), Локальному кошторисі Nє 06-05-01 на загальнобудівельні роботи п. 13 на обсяг 8 шт на суму 17 303,42 грн з ПДВ.

Проте з розрахунку поднормової витрати ваги матеріалу (т.1) здійсненого аудитором Держаудитслужби вбачається, що різниця вартості плит покриття 1П3-4АІІІвТ-1 складає з ПДВ 10824,34грн), а не 173030,42грн. (з ПДВ) як зазначено у вимозі.

Крім того позивач вказував у запереченнях на акт перевірки, що плита 1П3-4АІІІвТ-1 не використовується в об`єкті договору від 30.06.2023р. №3ПС-А/23, та відповідач це зауваження проігнорував, та не спростував під час розгляду справи, а тому суд доходить висновку що дане порушення з боку третьої особи не знайшло підтвердження.

Також з Розрахунку поднормової витрати ваги матеріалу (т.1) складеного аудитором Держаудитслужби щодо плити вогнезахисні PROMATECT L500 (2см) вбачається, що різниця вартості ціни плити складає 35157,02грн (з ПДВ), а не 146 791,66 грн. з ПДВ як зазначено у вимозі.

Позивач у позові посилається на те, що роботи щодо яких надані зауваження не включені у договірні ціни, які підписані замовником, та завдяки виявленим порушенням очікувана вартість другої частини об`єкту буде зменшена на суму 49 500,36грн., проте під час розгляду справи не надав доказів внесення змін до договору з третьою особою щодо коригування вищенаведених цін.

Та виходячи з того, що відповідач під час розгляду справи довів належними доказами наявність завищенні ціни в ПКД на суму 49500,36грн.(3 519,00 грн .+ 10824,34грн+ 35157,02грн.), то в цій частині вимоги відповідача щодо коригування проектно-кошторисної документації до Договорів є правомірними.

При цьому суд відхиляє посилання позивача на те що вартість розраховувалась на підставі укрупнених кошторисних норм та/або укрупнених показників вартості будівництва, так як це порушення пов`язано з помилкою у вихідних даних для розрахунку ПКД.

При вирішенні спору цього спору, суд вважає за потрібне наголосити на необхідності дотримуватися позиції, вказаної у рішенні Європейського суду з прав людини, яку він висловив у пункті 53 рішення у справі Федорченко та Лозенко проти України, відповідно до якої суд при оцінці доказів керується критерієм доведення поза розумним сумнівом.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Касаційного адміністративного суду від 18.10.2023 року у справі №1.380.2019.004162.

У справі Кобець проти України Європейський суд з прав людини, керуючись критерієм доведення поза розумним сумнівом (рішення у справі Авшар проти Туреччини), вказав, що таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. Принцип оцінки доказів поза розумним сумнівом полягає в тому, що розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду всіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення (рішення від 14.02.2008 у справі Кобець проти України).

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 16.06.2023 року у справі №826/5397/18.

В своїй сукупності вказані нормативні положення свідчать, що саме відповідач повинен довести існування юридичного складу обставин, за наявності яких він правомірно прийняв спірне рішення.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про часткову необґрунтованість вимоги Державної аудиторської служби України щодо усунення виявлених порушень № 001700-19/280-ДСК від 12.11.2024, отже за вказаних обставин, позовні вимоги підлягають задоволенню частково, шляхом визнання протиправним та скасування пункту 1 повністю та пункт 2 Вимоги в частині суми, що перевищує суму 49500,36грн..

Відповідно до ст.9 КАС України розгляд та вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.1 ст.72 та ч.1 ст.73 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Частиною 1 ст.77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до ч. 2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Під час перевірки правомірності оскаржуваних рішень суд керується критеріями закріпленими у ст.2 КАС України, які повною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

З огляду на вищенаведене, суд вважає, що адміністративний позов позивача підлягає частковому задоволенню.

Керуючись вимогами ст.ст. 2, 6-11, 12, 77, 90, 241-246, 255, 257, 258, 262, 291, 293, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ :

Адміністративний позов Служби відновлення та розвитку інфраструктури в Одеській області до Державної аудиторської служби України задовольнити частково.

Визнати протиправними та скасувати пункт 1 Вимоги Державної аудиторської служби України щодо усунення виявлених порушень № 001700-19/280-ДСК від 12.11.2024 повністю та пункт 2 Вимоги в частині суми, що перевищує суму 49500,36грн.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст. 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Позивач : Служба відновлення та розвитку інфраструктури в Одеській області м.Одеса вул.М.Грушевського б.49 .

Відповідач: Державна аудиторська служба України м.Київ вул.П.Сагайдачного б.4 код ЄДРПАОУ 40165856.

Суддя Е.А.Іванов