Справа № 260/2020/25
Суддя: Хобор Романа Богданівна
Дата ухвалення: 2025-08-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2025 рокуЛьвівСправа № 260/2020/25 пров. № А/857/18497/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючої судді Хобор Р.Б.,

суддів Бруновської Н.В., Шавеля Р.М.,

з участю секретаря судового засідання Слободян І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2025 року про залишення позовної заяви без руху, що ухвалила суддя Плеханова З.Б. в м. Ужгороді, у справі № 260/2020/25 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області, третьої особи Вищої кваліфікаційно дисциплінарної комісії адвокатури про визнання дії та бездіяльності протиправними,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом у якому просить суд:

- визнати поважною причину пропуску строку звернення до суду із позовною заявою, та поновити вказаний строк;

- визнати протиправними і скасувати рішення КДКА Закарпатської області від 28 червня 2022 року, яким стосовно адвоката Криворучко Л.С. порушено дисциплінарну справу, та від 19 липня 2022 року, яким адвоката ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності із застосуванням дисциплінарного стягнення у вигляді попередження.

- -встановити відсутність у КДКА у Закарпатській області () повноважень здійснювати дисциплінарне провадження відносно адвоката Криворучко Лариси Сергіївни (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №229 від 16.11.2011 року), робочим місцем якої згідно Єдиного реєстру адвокатів України є місто Київ.

- витребувати у відповідача КДКА Закарпатської області () матеріали дисциплінарної справи відносно адвоката Криворучко Лариси Сергіївни (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №229 від 16.11.2011 року).

- забезпечити трансляцію судових засідань у справі технічними засобами Закарпатського окружного адміністративного суду до мережі Інтернет на YouTube канал "Судова влада України".

- ухвалити судове рішення про участь позивача ОСОБА_1 та представника позивача Карповича Андрія Петровича у всіх судових засіданнях в судовій справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів через зареєстровані Криворучко Л.С. та Карповича А.П. електронні кабінети в ЕСІТС у підсистемі "Відеоконференцзв`язок" (ВКЗ) та повідомляти про дату та час судового засідання не менш чим за три дні до кожного суд

25 квітня 2025 року Закарпатський окружний адміністративний суд прийняв ухвалу, відповідно до якої позовну заяву ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісія адвокатури Закарпатської області третьої особи Вищої кваліфікаційно дисциплінарної комісії адвокатури про визнання протиправним та скасування рішень залишив без розгляду, повернувши позивачці 2422,40 грн. судового збору.

Приймаючи рішення у цій справі, суд першої інстанції виходив з того, що позивачка пропустила передбачені законом строки звернення до суду і не довела наявності об`єктивних перешкод для їх поновлення. Рішення КДКА Закарпатської області від 28.06.2022 та 19.07.2022 позивачка не оскаржила у 30-денний строк, визначений Законом «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Більше того, після отримання 06.10.2023 на електронну пошту копії рішення ВКДКА від 22.09.2023 № ІХ-014/2023, у якому згадувалися ці дисциплінарні рішення, позивачка звернулася до суду лише 20.03.2025, тобто через рік і п`ять місяців після підтвердженої обізнаності та майже через три роки після їх ухвалення.

Суд дійшов висновку, що КДКА належним чином виконала обов`язок повідомлення, а наведені позивачкою причини пропуску строків є неповажними, тому позов залишив без розгляду.

Не погодившись із цим рішенням суду, його оскаржила позивачка, подавши апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 25.04.2025 у справі № 260/2020/25 у повному обсязі та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції за встановленою підсудністю.

Таку позицію обґрунтовує тим, що доказів належного повідомлення її про дисциплінарні рішення у 2022 році матеріали справи не містять. Позивачка вказує, що не брала участі у засіданні ВКДКА 22.09.2023 та не отримувала його рішення ні поштою, ні електронною поштою, попри те що неодноразово зверталася із запитами про надання копій матеріалів дисциплінарних справ. На переконання позивачки, відповідач не виконав обов`язку належним чином повідомити про прийняті рішення, що позбавило позивачку можливості реалізувати право на своєчасний судовий захист. Крім того, позивачка наголошує, що КДКА Закарпатської області взагалі не мала повноважень здійснювати дисциплінарне провадження щодо адвоката, робоче місце якого зареєстроване у місті Києві, а тому рішення від 28.06.2022 та 19.07.2022 є незаконними..

Заслухавши суддю доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд при розгляді цієї справи виходить з наступних міркувань.

Суд першої інстанції встановив те, що позивач ОСОБА_1 є адвокатом і має право на адвокатську діяльність, на підставі свідоцтва № 4676/10 від 24.11.2011, виданого Київською обласною КДКА.

22 вересня 2023 року ВКДКА прийняла рішення № ІХ-014/2023 про притягнення адвоката Криворучко Л.С. до дисциплінарної відповідальності., яке було постановлено під час засідання за участі ОСОБА_1 . В п. 167 , 168 даного рішення зазначено:

-З метою перевірки фактів наявності або відсутності притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності 18.07.2023 року листом за вих. № 1191 Голова ВКДКА Вилков С.В. направив звернення до КДКА Закарпатської області.....

- 21.07.23 року за вхід .№ 19687 до ВКДКА надійшов лист з КДКА Закарпатської області... відповідно до якого за результатами розгляду скарги, рішенням КДКА Закарпатської області від 19.07.22 року адвоката ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Вищевказане рішення голова ВКДКА направив позивачці супровідним листом № 1676 від 06 жовтня 2023 року на електронну адресу , зазначену нею ЄРАУ .

Повідомлення про надання пояснень, і рішення про порушення дисциплінарної справи і рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності надсилалося відповідачем з дотримання вищевказаних вимог за адресою робочого місця позивача - адвоката ОСОБА_1 , яке вона особисто надала для внесення до ЄРАУ, про що свідчать повернуті листи і конверти з відмітками Укрпошти в матеріалах дисциплінарної справи.

Надаючи правову оцінку правильності вирішення судом першої інстанції даного публічно правового спору, суд апеляційної інстанції виходить із такого.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист встановленим законом шляхом.

Вимоги до позовної заяви та документи, що додаються до неї, викладено в статтях 160 та 161 КАС України й згідно із частиною 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

За змістом частин першої третьої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

За загальним правилом перебіг строку звернення до адміністративного суду починається з дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла та повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У частині першій статті 123 КАС України закріплено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Зазначена норма кореспондується й з приписами частини першої статті 169 КАС України, згідно з якою суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У той же час, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду (частина третя статті 123 КАС України).

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду (частина четверта статті 123 КАС України).

При цьому дії судді першої інстанції, які мають вчинятись за наслідком отриманням позовної заяви визначені в статті 171 КАС України.

За приписами частини тринадцятої статті 171 КАС України вказано, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно з пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Слід звернути увагу, що положення частини тринадцятої статті 171 КАС України кореспондується із приписами вже наведеної частини третьої статті 123 КАС України, яка, при її буквальному аналізі, вказує про обов`язок суду оцінити доводи позивача про пропуск ним строку на звернення із позовом до суду, якщо такий факт був виявлений судом після відкриття провадження у справи.

З цього слідує, що суд першої інстанції, застосовуючи частину третю статті 123 КАС України має залишити позовну заяву без руху, надавши строк позивачу для надання заяви із вказівкою в ній підстав для поновлення пропущеного строку звернення із цим позовом до суду. Така практика висловлена Верховним Судом у справі № 620/244/19, постанова від 12 березня 2021 року.

Апеляційний суд встановив, що отримавши клопотання Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції задовольнив його та постановив ухвалу про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду.

Тобто, при розгляді клопотання відповідача про залишення позову без розгляду суд першої інстанції повинен був застосувати припис частини третьої статті 123 КАС України і залишити позовну заяву без руху, надавши позивачці строк для для зазначення інших підстав його поновлення.

Системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що звернення до адміністративного суду з позовом після закінчення строків, установлених законом, не має безумовним наслідком залишення позову без розгляду.

Стаття 123 КАС України передбачає, що передумовою застосування такого наслідку є надання позивачеві можливості подати заяву про поновлення пропущеного строку у разі її неподання, або ж зазначити інші причини поважності пропуску строку, аніж ті, які вже були наведені і визнані судом неповажними.

Отже, відповідні положення процесуального закону щодо необхідності надати позивачеві можливість усунути недоліки позовної заяви і вказати підстави для поновлення строку звернення до суду підлягають застосуванню як на стадії відкриття провадження, так і після його відкриття (частини третя та четверта статті 123 КАС України).

Апеляційний суд звертає увагу на те, що подання позивачкою заяви про поновлення строку разом із позовною заявою не звільняло суд від обов`язку повторно надати позивачці таку можливість після надходження клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Тому, на переконання апеляційного суду, первісне подання заяви про поновлення строку не може вважатися достатнім процесуальним кроком у розумінні частини третьої статті 123 КАС України, оскільки закон прямо покладає на суд обов`язок забезпечити позивачці право подати нову заяву або зазначити інші обставини поважності пропуску строку. Невиконання цього обов`язку є істотним порушенням процесуальних гарантій права на доступ до правосуддя.

Крім того суд першої інстанції визначив датою, з якої почався перебіг строку звернення до адміністративного суду, 06.10.2023 року, посилаючись на супровідний лист ВКДКА, яким на електронну адресу позивачки було направлено копію рішення від 22.09.2023 № ІХ-014/2023.

Разом із тим, суд першої інстанції не дослідив жодного належного і допустимого доказу фактичного отримання позивачкою цього листа. Суд не навів ні конкретної електронної адреси, ані підтвердження доставки повідомлення (звіт про доставку, роздруківка з поштового сервера тощо), які б свідчили про ознайомлення ОСОБА_1 із рішенням саме 06.10.2023.

За таких обставин висновок суду про початок перебігу строку звернення до суду з 06.10.2023 року ґрунтується лише на припущенні щодо можливого отримання позивачкою листа.

Відсутність достовірного підтвердження отримання копії рішення виключає можливість визнання 06.10.2023 року датою, з якої позивачка дізналася про порушення своїх прав, і, відповідно, ставить під сумнів правильність висновків суду першої інстанції щодо дати початку перебігу строку звернення до суду.

Таким чином, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції безпідставно залишив позов ОСОБА_1 без розгляду, не надавши можливості ОСОБА_1 скористатися правом подати заяву про поновлення пропущеного строку або обґрунтувати інші причини його пропуску.

Отже, суд першої інстанції неправильно застосував норми процесуального права, що регулюють строк звернення до суду, а тому зробив передчасний висновок про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до частини 1 статті 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків суду обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

З огляду на вищевикладене, доводи апеляційної скарги є суттєвими і складають підстави для висновку про порушення судом першої інстанції норм процесуального права щодо залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку з чим ухвалу суду першої інстанції необхідно скасувати та прийняти постанову, якою справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 320, 321, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2025 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 260/2020/25 скасувати та прийняти постанову, якою справу № 260/2020/25 направити на продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуюча суддя Р. Б. Хобор
судді Н. В. Бруновська
Р. М. Шавель
Повне судове рішення складено 28.08.25