Справа № 990/414/25
Суддя: Жук А.В.
Дата ухвалення: 2025-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

04 вересня 2025 року

м. Київ

справа №990/414/25

провадження № П/990/414/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Жука А.В.,

суддів: Єресько Л.О., Загороднюка А.Г.,

перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Держави Україна в особі: Кабінету Міністрів України, Пенсійного фонду України, Міністерства юстиції України, про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

01 вересня 2025 року до Верховного Суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Держави України, в особі: Кабінету Міністрів України, Пенсійного фонду України, Міністерства юстиції України, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому позивач просить:

«1. Визнати протиправною бездіяльність Відповідачів.

2. Зобов`язати Верховний Суд звернутися до Конституційного Суду України з поданням про визнання неконституційними законів та підзаконних актів, перелічених у цьому позові.

3. Запропонувати сторонам укладення мирової угоди за умови повного відшкодування шкоди та виконання всіх вимог, зазначених у позові.

4. Встановити, що у разі визнання КСУ оскаржуваних законів неконституційними та відмови Відповідачів від мирової угоди, бездіяльність Відповідачів є доведеною для ухвалення рішення в кримінальному провадженні.

5. Визнати, що дана справа є підсудною саме Верховному Суду як суду першої інстанції відповідно до статті 22 КАСУ.

6. Розглянути справу в моїй присутності та в присутності наданого мені адвоката.

Справа є складною та стосується відшкодування шкоди на суму понад 12 млн грн, тому не може розглядатися в письмовому провадженні.

7. Зобов`язати Міністерство юстиції України вжити заходів для вчасного призначення мені безоплатного адвоката. Можливу відмову визнати доказом злочинної бездіяльності Мінюсту.

8. Звільнити від сплати судового збору на підставі пунктів 9, 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

9. Зобов`язати призначеного адвоката усунути будь-які недоліки, що можуть бути виявлені в цьому позові.

10. Витребувати як доказ матеріали кримінальних ЕРДР 0000592 от 19.07.2025 С полциии Голосиевського району Адрес: вулиця Голосіївська, 15, Київ, 03039 Телефон: з усіма моїми заявами та клопотаннями.».

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідачі - Кабінет Міністрів України, Міністерство юстиції України, Пенсійний фонд України, - діючи як організована група осіб, за своєю триваючою злочинною бездіяльністю та службовою халатністю, вчинили наступні дії.

Міністерство юстиції України, в порушення свого прямого обов`язку, встановленого Положенням (Постанова КМУ №228), умисно не провело належну правову експертизу та зареєструвало цілу низку антиконституційних законів та постанов, які руйнують права громадян. Це не халатність, а свідоме сприяння злочину, на переконання позивача. Кабінет Міністрів України, як зазначає позивач, умисно розробив та ухвалив ці неконституційні постанови, створивши незаконний механізм для розкрадання бюджетних коштів та позбавлення громадян їхніх прав. Пенсійний фонд України, виконуючи ці завідомо злочинні та неконституційні акти, привласнив 50 мільярдів гривень пенсіонерів та продовжує щомісяця незаконно заволодівати коштами позивача у розмірі 1700 гривень. Позивач уважає, що в результаті цих скоординованих дій відбулося методичне повалення конституційного ладу України, що відбувається шляхом руйнування його фундаментальних прав, гарантованих статтями 3, 8, 22, 24, 27, 28, 32, 41, 46, 48, 49, 55 Конституції України, тощо.

За приписами частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі (частина друга статті 171 КАС України).

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 та заявленими у ній клопотаннями Верховний Суд дійшов висновків, що позов подано з порушенням правил підсудності, а окремі клопотання заявлено передчасно.

За змістом частини четвертої статті 22 КАС України Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи за позовом про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, рішень, дій чи бездіяльності органів, які обирають (призначають), звільняють членів Вищої ради правосуддя, щодо питань обрання (призначення) на посади членів Вищої ради правосуддя, звільнення їх з таких посад, оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів призначення суддів Конституційного Суду України у процесі конкурсного відбору кандидатів на посаду судді Конституційного Суду України, а також Дорадчої групи експертів щодо оцінювання таких кандидатів на посаду судді Конституційного Суду України, бездіяльності Кабінету Міністрів України щодо невнесення до Верховної Ради України законопроекту на виконання (реалізацію) рішення Українського народу про підтримку питання загальнодержавного значення на всеукраїнському референдумі за народною ініціативою.

Отже, законодавцем встановлено вичерпний перелік суб`єктів владних повноважень, які можуть бути відповідачами у справах, що підсудні Верховному Суду як суду першої інстанції.

Отже, за загальним правилом, судами, які вирішують адміністративні справи у першій інстанції є місцеві адміністративні суди (місцеві загальні суди як адміністративні суди та окружні адміністративні суди). І лише у встановлених процесуальним законом випадках певні категорії спорів підсудні Верховному Суду як суду першої інстанції.

Частиною першою статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно із частиною другою статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено позов до Держави України в особі Кабінету Міністрів України, Пенсійного фонду України, Міністерства юстиції України, тобто до суб`єктів оскарження, які відсутні у переліку, визначеному статтею 22 КАС України.

Отже, вказаний адміністративний позов не підсудний Верховному Суду як суду першої інстанції.

Таким чином, звертаючись з позовною заявою до Верховного Суду як суду першої інстанції із цим позовом, позивачем порушено визначені КАС України правила інстанційної підсудності.

У той же час, за змістом статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

За правилами частини першої статті 22 КАС України місцеві адміністративні суди (місцеві загальні суди як адміністративні суди та окружні адміністративні суди) вирішують адміністративні справи як суди першої інстанції, крім випадків, визначених частинами другою-четвертою цієї статті.

Відповідно до частини першої статті 25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Отже, системний аналіз наведених правових норм свідчить, що окружним адміністративним судам підсудні спори фізичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень дій чи бездіяльності. При цьому, як правило, такі спори вирішуються за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) особи-позивача, але не виключно. Позивач має право звернутися до адміністративного суду за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

У позовній заяві ОСОБА_1 зазначив, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до статті 1 Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 №2825-IX ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва.

Згідно з частиною другою розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Отже, позовну заяву слід передати до Київського окружного адміністративного суду.

Верховний Суд зазначає, що питання відповідності позовної заяви вимогам КАС України, не вирішувалось, оскільки таке має вирішуватися компетентним на те судом.

Щодо пункту 2 прохальної частини позовної заяви колегія суддів зазначає, що у змісті позовної заяви позивач вимагає від Верховного Суду виконати свій прямий обов`язок та реалізувати надані йому законом повноваження - звернутися до Конституційного Суду України з поданням про перевірку на відповідність Конституції та визнання неконституційними нижчезазначених законів та підзаконних актів:

1. Положення статей 55, 56 та частини першої статті 56-1 Закону України «Про Конституційний Суд України» (щодо обов`язковості остаточного судового рішення та тримісячного строку). Порушують: статті 5, 8, 19, 24, 55, 129-1 Конституції України.

2. Положення пункту 2 частини другої статті 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» (щодо визначення непрацездатних членів сім`ї). Порушують: статті 8, 22, 24, 46, 48 Конституції України.

3. Положення абзаців 4 та 5 частини другої статті 42 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» (щодо залежності індексації від рішення КМУ). Порушують: статті 8, 22, 46 Конституції України.

4. Положення статті 7 Законів України «Про Державний бюджет України» за 2021-2025 роки (в частині встановлення штучно заниженого прожиткового мінімуму).

Порушують: статті 3, 8, 27, 28, 46, 48 Конституції України, є обходом Рішення КСУ від 22.03.2023.

5. Відповідні положення постанов Кабінету Міністрів України №124, №127, №118, №168, №185 (щодо механізму індексації пенсій). Порушують: статті 8, 22, 24, 46 Конституції України.

6. Постанова Кабінету Міністрів України від 09.12.2021 №1272 ("єПідтримка"). Порушують: статті 24, 32, 55 Конституції України.

7. Постанова Правління Національного банку України від 19.05.2020 №65 ("фінансовий номер телефону"). Порушують: статті 24, 32, 41 Конституції України.

8.Постанова Кабінету Міністрів України від 25.04.2018 №411 (Helsi). Порушують: статті 24, 32, 49 Конституції України.

9. Постанова Кабінету Міністрів України від 09.01.2008 №1 (вклади СРСР). Порушують: статті 8, 22, 41 Конституції України.

10. Постанова Кабінету Міністрів України №371 від 25.03.2025 («базова соціальна допомога»), Постанова КМУ №632 від 22.07.2020 та положення Закону України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям» (принцип «домогосподарства»). Порушують: статті 3, 5, 19, 24, 27, 28, 32, 46, 48 Конституції України, є невиконанням Рішення КСУ №3-р(II)/2023.

Суд зазначає, що підстави і порядок звернення до Конституційного Суду України визначені Законом України «Про Конституційний Суд України» (далі - Закон №2136-VIII).

Статтею 50 Закону №2136-VIII передбачено, що формами звернення до Конституційного Суду України є конституційне подання, конституційне звернення, конституційна скарга.

Конституційним поданням є подане до Конституційного Суду України письмове клопотання щодо офіційного тлумачення Конституції України (пункт 2 частини першої статті 51 Закону №2136-VIII).

Статтею 52 Закону №2136-VIII визначено суб`єктів права на конституційне подання. Такими є: Президент України, щонайменше сорок п`ять народних депутатів України, Верховний Суд, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, Верховна Рада Автономної Республіки Крим.

Отже, законом чітко визначено перелік суб`єктів, наділених правом на звернення до Конституційного Суду України із конституційним поданням, до яких, зокрема, належить і Верховний Суд.

При цьому за змістом пункту 5 частини другої статті 46 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» саме Пленум Верховного Суду приймає рішення про звернення до Конституційного Суду України з питань конституційності законів та інших правових актів, а також щодо офіційного тлумачення Конституції України.

Відповідно до частини четвертої статті 7 КАС України якщо суд доходить висновку, що закон чи інший правовий акт суперечить Конституції України, суд не застосовує такий закон чи інший правовий акт, а застосовує норми Конституції України як норми прямої дії. У такому випадку суд після винесення рішення у справі звертається до Верховного Суду для вирішення питання стосовно внесення до Конституційного Суду України подання щодо конституційності закону чи іншого правового акта, що віднесено до юрисдикції Конституційного Суду України.

Враховуючи висновки щодо порушення позивачем правил інстанційної підсудності та наявність підстав для передачі справи до Київського окружного адміністративного суду, заявлене до Верховного Суду клопотання про звернення до Конституційного Суду України з поданням про визнання неконституційними законів та підзаконних актів, перелічених у цьому позові, є передчасним.

Керуючись статтями 22, 25, 29, 248, 256, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Держави Україна в особі: Кабінету Міністрів України, Пенсійного фонду України, Міністерства юстиції України, про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії - передати за підсудністю до Київського окружного адміністративного суду.

2. Копію цієї ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала може бути оскаржена до Великої Палати Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її прийняття та набирає законної сили після її перегляду в апеляційному порядку або закінчення строку на апеляційне оскарження.

Передача адміністративної справи з одного суду до іншого на підставі відповідної ухвали, яка підлягає оскарженню, здійснюється не пізніше наступного дня після закінчення строку на оскарження такої ухвали, а в разі подання апеляційної скарги - після залишення її без задоволення.

...........................

...........................

...........................

А.В. Жук

Л.О. Єресько

А.Г. Загороднюк

Судді Верховного Суду