Справа № 160/34630/24
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2025-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіНіколайчук С.В.
за участі секретаря судового засіданняЕмріх Ю.П.
представника позивача представника відповідача не з`явився, належно повідомлений Фіцай Я.П.
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що позивач не погоджується з оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням, зазначаючи, що у його контрагента виникли труднощі, які виникли у покупця AGRO SUNI TRADING LTD, які пов`язані з покупкою доларів США, що призвело до затримки взаєморозрахунків.
AGRO SUNI TRADING LTD листом від 19.03.2024 року № 18 повідомило, що тривають труднощі у їх партнерів, а саме: в країні покупця з покупкою доларів США , що призводить до затримки взаєморозрахунків.
Проте в подальшому AGRO SUNI TRADING LTD поступово розрахувались з ТОВ "Алекс Груп Агро Трейдинг" в повному обсязі.
Ухвалою від 31 грудня 2024 року суд відкрив провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
15.01.2025 року Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області подано письмовий відзив на позов, в якому відповідач не визнає позовні вимоги в повному обсязі з наступних підстав. Відповідач зазначає, що ТОВ "Алекс Груп Агро Трейдинг" та AGRO SUNI TRADING LTD (далі контрагент) було укладено зовнішньоекономічний контракт №ARGO-S041123 від 04.11.2023р.
За умовами відповідного контракту ТОВ "Алекс Груп Агро Трейдинг" (відповдно до умов контракту - продавець) зобов`язався поставити AGRO SUNI TRADING LTD (відповідно до умов контракту - покупець) товар (соя), а покупець в свою чергу зобов`язався його прийняти та оплатити.
Після поставки товару контрагент позивача повідомив останнього про те, що не може виконати умови контракту №ARGO-S041123 від 04.11.2023р., а саме здійснити оплату за поставлний товар, аргументовуючи це тим, що наступний покупець сої у ланцюгу, а саме AL MAGD GROUP FOR EXTRACTING AND REFINING OF VEGETARIAN OILS, зіткнувся з неможливостю придбати долари США для розрахунку за поставку товару.
ГУ ДПС у Дніпропетровській області стверджує про відсутність будь-яких доказів з боку підприємств по ланцюгу поставки товару (сої), які б могли підтвердити настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) щодо контрагента Позивача та наступного покупця сої по ланцюгу поставки товару. А саме твердження про настання таких обставин відносно свого контрагента наводиться виключно Позивачем та жодним належним документом або доказом не підтверджується.
Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
Відповідач зазначив, що в матеріалах справи відсутня довідка про настання форс-мажорних обставин відносно підприємства AL MAGD GROUP FOR EXTRACTING AND REFINING OF VEGETARIAN OILS, а з наданих до суду листів між AL MAGD GROUP FOR EXTRACTING AND REFINING OF VEGETARIAN OILS та AGRO SUNI TRADING LTD не вбачається за можливе встановити наявність форс-мажорних обставин, так як жодне із підприємств не зазначає про їх виникнення та не вказує їх як підставу неможливості виконання умов контракту постачання сої по ланцюгу.
Відповідач вважає, що ані блокування портів України, ані відсутність валюти у банківській установі не є тими підставами, які об`єктивно унеможливили виконання умов зовнішньоекономічного контракту №ARGO-S041123 від 04.11.2023 року, беручи до увагу те, що на думку відповідача такі форс-мажорні обставини не підтвердженні належними документами з боку позивача.
Ухвалою від 20 червня 2025 року суд вирішив подальший розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив на 22 липня 2025 року 12-00 год.
Представники позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, позовні вимоги просили задовольнити у повному обсязі.
Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував, підтримав правову позицію викладену у відзив на позовну заяву.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини.
ТОВ «Алекс Груп Агро Трейдинг» та AGRO SUNI TRADING LTD (далі контрагент) було укладено зовнішньоекономічний контракт №ARGO-S041123 від 04.11.2023р. За умовами відповідного контракту ТОВ «АГ-АТ» (відповдно до умов контракту - продавець) зобов`язався поставити AGRO SUNI TRADING LTD (відповідно до умов контракту - покупець) товар (соя), а покупець в свою чергу зобов`язався його прийняти та оплатити.
Відповідно до умов контракту №ARGO-S041123 від 04.11.2023р. строк поставки товару (сої): початок - 05.11.2023р.; завершення - 31.12.2023р. (розділ 10 контракту №ARGOS041123 від 04.11.2023р.)
В свою чергу, розділом 6 контракту №ARGO-S041123 від 04.11.2023р. перебачено, що 100% суми рахунка-фактури в доларах США має бути сплачена протягом 90 банківських днів після пред`явлення сканованих копії транспортних документів.
Після поставки товару контрагент позивача повідомив останнього про те, що не може виконати умови контракту №ARGO-S041123 від 04.11.2023р., а саме: здійснити оплату за поставлений товар, аргументовуючи це тим, що наступний покупець сої у ланцюгу, а саме: AL MAGD GROUP FOR EXTRACTING AND REFINING OF VEGETARIAN OILS, зіткнувся з неможливостю придбати долари США для розрахунку за поставку товару.
ГУ ДПС у Дніпропетровській області було проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «Алекс Груп Агро Трейдинг» з питань дотримання суб`єктом господарювання валютного законодавства, а саме: дотримання резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
За результатами проведеної складено акт від 01.07.2024 року № 1816/04-36-07-09/44813804.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладеним в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діють на момент виникнення спірних правовідносин та релевантні їм джерела права.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 р. №2755-VI (далі - ПК України).
Відповідно до положень підпункту 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, зокрема, здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті, за додержанням порядку приймання готівки для подальшого переказу (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, наявністю торгових патентів.
Приписами статті 1 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» від 16.04.1991 р. №959-ХІІ (далі - Закон №959-ХІІ) встановлено, що господарська діяльність - будь-яка діяльність, в тому числі підприємницька, пов`язана з виробництвом і обміном матеріальних та нематеріальних благ, що виступають у формі товару.
Зовнішньоекономічна діяльність - діяльність суб`єктів господарської діяльності України та іноземних суб`єктів господарської діяльності, а також діяльність державних замовників з оборонного замовлення у випадках, визначених законами України, побудована на взаємовідносинах між ними, що має місце як на території України, так і за її межами.
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ визначає Закон України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 р. № 2473-VIII (далі - Закон № 2473-VIII в редакції на час спірних відносин). Цей закон також встановлює відповідальність за порушення валютного законодавства.
Метою цього Закону є забезпечення єдиної державної політики у сфері валютних операцій та вільного здійснення валютних операцій на території України.
За визначенням понять, наведених у статті 1 Закону № 2473-VIII, валютна операція - операція, що має хоча б одну з таких ознак: а) операція, пов`язана з переходом права власності на валютні цінності та (або) права вимоги і пов`язаних з цим зобов`язань, предметом яких є валютні цінності, між резидентами, нерезидентами, а також резидентами і нерезидентами, крім операцій, що здійснюються між резидентами, якщо такими валютними цінностями є національна валюта; б) торгівля валютними цінностями; в) транскордонний переказ валютних цінностей та транскордонне переміщення валютних цінностей.
Валютне регулювання - діяльність Національного банку України та в установлених цим Законом випадках Кабінету Міністрів України, спрямована на регламентацію здійснення валютних операцій суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами; валютний нагляд - система заходів, спрямованих на забезпечення дотримання суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами валютного законодавства.
Резиденти: а) фізичні особи (громадяни України, іноземні громадяни, особи без громадянства), які мають постійне місце проживання на території України, у тому числі ті, які тимчасово перебувають за межами України; б) фізичні особи - підприємці, зареєстровані згідно із законодавством України; в) юридичні особи та інші суб`єкти господарювання з місцезнаходженням на території України, які здійснюють свою діяльність відповідно до законодавства України; г) дипломатичні, консульські, торговельні та інші офіційні представництва України за кордоном, що мають імунітет і дипломатичні привілеї, а також філії та представництва підприємств і організацій України за кордоном, що не здійснюють підприємницької діяльності відповідно до законодавства України; ґ) відокремлені підрозділи юридичних осіб, зазначених в підпункті «б» пункту 8 частини першої цієї статті, а саме філії, представництва, відділення або інші відокремлені підрозділи, що не мають статусу юридичної особи та здійснюють підприємницьку діяльність від імені юридичної особи на території України.
Відповідно до ч.1 ст.3 Закону № 2473-VIII відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.
Приписами статті 4 Закону № 2473-VIII визначено, що валютні операції здійснюються без обмежень відповідно до законодавства України, крім випадків, встановлених законами України, що регулюють відносини у сферах забезпечення національної безпеки, запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму чи фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, виконання взятих Україною зобов`язань за міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також випадків запровадження Національним банком України відповідно до цього Закону заходів захисту.
Свобода здійснення валютних операцій забезпечується шляхом дотримання принципів валютного регулювання, встановлених цим Законом.
Резиденти з урахуванням обмежень, визначених цим Законом та іншими законами України, мають право відкривати рахунки в іноземних фінансових установах та здійснювати через такі рахунки валютні операції.
Нерезиденти з урахуванням обмежень, визначених цим Законом та іншими законами України, мають право відкривати рахунки в українських фінансових установах та здійснювати через такі рахунки валютні операції.
Резиденти мають право придбавати валютні цінності за кордоном, здійснювати їх транскордонне переміщення та (або) транскордонний переказ з урахуванням обмежень, визначених цим Законом.
У сфері здійснення валютних операцій нерезиденти мають усі права, надані резидентам.
Положеннями частин третьої, шостої, дев`ятої та десятої Закону № 2473-VIII визначено, що валютний нагляд відповідно до частини другої цієї статті здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду без втручання у відповідні валютні операції та діяльність суб`єктів таких операцій, крім випадків запобігання агентами валютного нагляду проведенню валютних операцій, що не відповідають вимогам валютного законодавства.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.
Органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.
У разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.
За змістом ч.5 ст.11 Закону № 2473-VIII Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами.
Відповідно до ч.1 ст.13 Закону № 2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання (ч.2 ст.13 Закону № 2473-VIII).
Згідно із ч.3 ст.13 Закону № 2473-VIII, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
Статтею 44 Закону України «Про Національний банк України» від 20.05.1999 р. №679-XIV визначено, що Національний банк діє як уповноважена державна установа при застосуванні валютного законодавства. До компетенції Національного банку у сфері валютного регулювання та нагляду належать, зокрема, видання нормативно-правових актів щодо ведення валютних операцій.
Відповідно до пункту 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02.01.2019 року №5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
Порядок здійснення банком валютного нагляду за дотриманням його клієнтами-резидентами (крім банків) установлених Національним банком України (далі - Національний банк) граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів (далі - граничні строки розрахунків) та порядок інформування банком Національного банку про дотримання клієнтами-резидентами (крім банків) та банком граничних строків розрахунків встановлений Інструкцією про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженою постановою Правління НБУ від 02.01.2019 року №7 (далі - Інструкція №7).
Відповідно до пункту 6 розділу ІІ Інструкції №7 Банк згідно з цією Інструкцією здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентом граничних строків розрахунків за:
1) операцією резидента з експорту товарів, якщо на дату митного оформлення продукції або виконання резидентом робіт, надання послуг, експорту прав інтелектуальної власності, інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі), розрахунки за такою операцією не завершені (кошти від продажу нерезиденту товару на поточний рахунок резидента не надійшли або надійшли не в повному обсязі) або в банку немає інформації про завершення розрахунків за такою операцією;
2) операцією резидента з імпорту товарів, якщо на дату оплати резидентом товару [а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку)] нерезидентом не була здійснена поставка за операцією з імпорту товару з оформленням типів МД, зазначених у підпункті 3 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, та відображенням інформації про таке оформлення у реєстрі МД, або документів, зазначених у підпунктах 3, 4 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, або в банку немає інформації про здійснення поставки за такою операцією;
3) імпортною операцією резидента, якщо на дату оплати резидентом продукції [а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку)] імпортна операція без увезення продукції на територію України не була завершена або в банку немає інформації про завершення імпортної операції без увезення продукції на територію України.
За змістом пункту 7 розділу ІІ Інструкції №7 Банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати:
1) оформлення МД типу ЕК-10 «Експорт», ЕК-11 «Реекспорт» на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню), або підписання акта або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), - за операціями з експорту товарів;
2) здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) - за операціями з імпорту товарів.
Датою здійснення платежу на користь нерезидента - постачальника товару вважається дата здійснення банком платежу на користь нерезидента - постачальника товару, якщо оплата зобов`язань резидента за операцією з імпорту товару здійснюється за рахунок коштів, отриманих від банку на підставі кредитного договору без зарахування цих коштів на поточний рахунок такого резидента в банку.
Відповідно до пункту 9 розділу ІІІ Інструкції №7 Банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків:
1) якщо сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів не перевищує незначної суми. У разі здійснення розрахунків за експорт, імпорт товарів в іноземній валюті сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів визначається за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком на дату останньої події за відповідною операцією (остання дата платежу/надходження грошових коштів, дата поставки товару, дата зарахування зустрічних однорідних вимог);
2) у разі експорту товару - після зарахування на поточний рахунок резидента в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента за товар (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за експорт товару здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за товар), або від банку (резидента або нерезидента) за документарним акредитивом, відкритим на користь резидента за операцією з експорту товару, або в порядку, визначеному пунктом 16-2 розділу IV цієї Інструкції;
3) у разі імпорту продукції, яка ввозиться в Україну, - після отримання інформації з реєстру МД про здійснення поставки за імпортною операцією з оформленням МД типу IM-40 «Імпорт», IM-41 «Реімпорт», ІМ-51 «Переробка на митній території», IM-72 «Безмитна торгівля», IM-75 «Відмова на користь держави», IM-76 «Знищення або руйнування» (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню) або після пред`явлення резидентом документа (крім МД), який використовується для митного оформлення продукції (якщо на продукцію, що імпортується, згідно із законодавством України не оформляється МД);
4) у разі імпорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі), - після пред`явлення резидентом акта, рахунку (інвойсу) або іншого документа, який згідно з умовами договору засвідчує виконання нерезидентом робіт, надання послуг, передавання прав інтелектуальної власності та інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі);
5) у разі імпорту продукції без її увезення на територію України - після зарахування грошових коштів від нерезидента на поточний рахунок резидента в банку в разі продажу нерезиденту продукції в повному обсязі за межами України (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за продаж нерезиденту продукції за межами України здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за продукцію) або подання документів, що підтверджують використання резидентом продукції за межами України на підставі договорів (контрактів, угод), інших форм документів, що застосовуються в міжнародній практиці та можуть уважатися договором;
6) у разі заміни кредитора в зобов`язанні за операцією з експорту товарів - після зарахування на поточний рахунок резидента - нового кредитора в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента-боржника за поставлений резидентом - первісним кредитором товар, та за наявності документів про заміну кредитора в зобов`язанні за операцією з експорту товарів.
При цьому, пп.5 п.10 розділу ІІІ Інструкції №7 встановлено, що банк, крім підстав, передбачених у пункті 9 розділу III цієї Інструкції, має право завершити здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за наявності: документів про припинення зобов`язань за операціями з експорту, імпорту товарів зарахуванням зустрічних однорідних вимог у разі дотримання сукупності таких умов: вимоги випливають із взаємних зобов`язань між резидентом і нерезидентом, які є контрагентами за цими операціями; вимоги однорідні; строк виконання за зустрічними вимогами настав або не встановлений, або визначений моментом пред`явлення вимоги; між сторонами не було спору щодо характеру зобов`язання, його змісту, умов виконання.
Відповідно до ч.5 ст.13 Закону № 2473-VIII порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Пунктом 14-2 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 року № 18» «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» зі змінами, внесеними постановою Національного банку України від 07.07.2022 р. № 142, передбачено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05.04.2022 року.
За змістом ч.7 ст.13 Закону № 2473-VIII у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.
У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.
У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.
За змістом ч.8 ст.13 Закону № 2473-VIII Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.
З аналізу наведених норм чинного законодавства слідує, що виручка резидентів у іноземній валюті від експорту продукції підлягає зарахуванню на їх валютні рахунки в уповноважених банках у строки визначені законодавством, а у разі порушення встановлених строків до резидента застосовується відповідальність у виді пені у визначеному розмірі, а саме 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості, за кожний день прострочення. При цьому, валютним законодавством передбачено можливість зняття експортної операції з контролю (завершення здійснення банком валютного нагляду) через припинення зобов`язань між резидентом і нерезидентом як шляхом їх виконання, так і у разі припинення зобов`язання в інший спосіб, зокрема, відступленням права вимоги та зарахуванням зустрічних однорідних вимог у разі дотримання сукупності умов, передбачених підпунктом 6 пункту 9 та підпунктом 5 пункту 10 розділу ІІІ Інструкції №7.
Суд встановив, що ТОВ "Алекс Груп Агро Трейдинг" було укладено контракт №ARGO-S041123 від 04.11.2023р. 3 AGRO SUNI TRADING LTD. Згідно вказаного контракту Продавець ТОВ "Алекс Груп Агро Трейдинг" зобов`язався поставити покупцю AGRO SUNI TRADING LTD Товар (Сою), а покупець в свою чергу зобов`язався його прийняти та оплатити.
Ціна за цим Контрактом становить 485 доларів 00 центів за одну метричну тонну 2 (розділ 4 Контракту). Загальна сума контракту становить 2 182 500 доларів США (розділ Контракту). 5 Строки поставки: початок - 05.11.2023р.; завершення -31.12.2023р. (розділ 10 Контракту). 100% суми рахунка-фактури в доларах США має бути сплачена протягом 90 банківських днів після пред`явлення сканованих копії транспортних документів. (розділ 6 Контракту Платежі). Продавцем ТОВ "Алекс Груп Агро Трейдинг" було поставлено товар AGRO SUNI TRADING LTD, що підтверджується інвойсом від 24.11.2023р. на суму 2 326 344,21 доларів США.
Станом на 21.02.2024р. AGRO SUNI TRADING LTD не сплатив ТОВ "Алекс Груп Агро Трейдинг" згідно із контрактом 312 981,11 доларів США.
Позивач звернувся з листом до покупця з проханням вчасно розрахуватись по контракту (лист вих. №214 від 05.02.2024р.).
Листом від 12.02.2024 року за № 07 AGRO SUNI TRADING LTD відповіло, що у його контрагента виникли труднощі, які виникли у покупця AGRO SUNI TRADING LTD та пов`язані з покупкою доларів США, що призводить до затримки взаєморозрахунків та надали позивачу листа, згідно із яким вони звернулись до свого покупця (лист від 06.02.2024р., де просили AL MAGD GROUP FOR EXTRACTING AND REFINING OF VEGETARIAN OILS розрахуватись з ними по контракту №16092023-1 від 16.09.2023р.
AL MAGD GROUP FOR EXTRACTING AND REFINING OF VEGETARIAN OILS листом від 08.02.2024р. відповіло AGRO SUNI TRADING LTD, що у зв`язку з погіршенням економічної ситуації Центральний банк Єгипту ввів жорсткі заходи контролю за рухом валюти з метою збереження резервів, що обмежує операції з іноземною валютою, в тому числі доларами США.
Таким чином, через збільшення дефіциту валюти у AL MAGD GROUP FOR EXTRACTING AND REFINING OF VEGETARIAN OILS не має наразі можливості розрахуватися з партнерами обіцяли зі свого боку зробити все можливе для якнайшвидшого виконання своїх зобов`язань.
На підтвердження не можливості з нами розрахуватись AGRO SUNI TRADING LTD надало контракт №16092023-1 від 16.09.2023р., додаткову угоду №1, банківські виписки з рахунків банків Emirates NBD, Emirates ISLAMIC, Ajman Bank за період з 01.02.2024р. по 21.02.2024р., банківську виписку за період з 21.02.2024р. по 17.03.2024р. 19.02.2024р.
ТОВ "Алекс Груп Агро Трейдинг" знову звернулось до AGRO SUNI TRADING LTD листом за №231 з проханням провести розрахунки по контракту та попередили їх, що нашій компанії загрожують штрафи за несвоєчасне повернення валютної виручки.
AGRO SUNI TRADING LTD листом від 21.02.2024р. за №09 повідомило вкотре, що тривають труднощі у їх партнерів, а саме в країні покупця з покупкою доларів США, що призводить до затримки взаєморозрахунків. Борг станом на 21.02.2024р. склав 312981,11 доларів США. Вони надали запевнення що до 31.03.2024р. розрахуються у повному обсязі. 15.03.2024р.
AGRO SUNI TRADING LTD у відповідь листом від 19.03.2024р. за №18 повідомило вкотре, що тривають труднощі у їх партнерів, а саме в країні покупця з покупкою доларів США, що призводить до затримки взаєморозрахунків та надали запевнення що найближчим часом розрахуються з нами у повному обсязі.
В подальшому AGRO SUNI TRADING LTD поступово з нами розрахувалось у повному обсязі.
29.02.2024р. на рахунок AGRO SUNI TRADING LTD надійшли грошові кошти і він одразу платіжною інструкцією №2497 від 29.02.2024р. погасив заборгованість перед ТОВ "Алекс Груп Агро Трейдинг" 226 128,00 доларів США. Платіжною інструкцією № 2482 від 22.03.2024р. Покупець остаточно погасив перед ТОВ "Алекс Груп Агро Трейдинг" заборгованість у сумі 86 853,11 доларів США.
З вищенаведеного слідує, що позивач наголошує на виникненні так званих форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), як на об`єктивну підставу неможливості виконання зовнішньоекономічного контракту з боку його контрагента, а саме: листування між суб`єктами господарювання у вигляді листів № 231 від 19 лютого 2024 року, № 09 від 21 лютого 2024 року, № 271 від 15 березня 2024 року, № 18 від 19 березня 2024 року, № 214 від 05 лютого 2024 року, № 07 від 12 лютого 2024 року та інші листи надані до суду, проте контрагент позивача проводячи листювання з ТОВ "Алекс Груп Агро Трейдинг", не зазначає про настання відносно свого контрагента по ланцюгу поставки форс-мажорних обставин, які б могли вплинути на належне виконання зовнішньоекономічного контракту №ARGO-S041123 від 04.11.2023р. з боку AGRO SUNI TRADING LTD.
Суд погоджується з твердження ГУ ДПС у Дніпропетровській області про відсутність будь-яких доказів з боку підприємств по ланцюгу поставки товару (сої), які б могли підтвердити настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) щодо контрагента позивача та наступного покупця сої по ланцюгу поставки товару, зокрема твердження про настання таких обставин відносно свого контрагента наводиться виключно позивачем та жодним належним документом або доказом не підтверджується.
Суд звертає увагу, що підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
Отже, єдиними належним та легальним документом, який посвідчує виникнення форс-мажорних обставин та виключно на підставі якого зупиняється перебіг строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів є довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту).
З огляду на приписи абз.2 ч.6 ст.13 Закону України Про валюту і валютні операції вбачається, що отримувати довідку про настання форс-мажорних обставин повинен той контрагент відносно якого такі обставини виникли та призвели до об`єктивної неможливості виконання зовнішньоекономічного контракту контрагентом.
Як слідує зі змісту обставин справи форс-мажорною обставиною (обставиною непереборної сили), яка зрештою призвела до неможливості виконання умов зовнішньоекономічного контракту № ARGO-S041123 від 04.11.2023 року, була неможливість контрагента по ланцюгу постави сої, а саме: AL MAGD GROUP FOR EXTRACTING AND REFINING OF VEGETARIAN OILS, отримати валютні кошти для їх подальшому перерахунку на адресу контрагента позивача, що спричинило неможливість останнього розрахуватися перед позивачем. Таким чином, саме AL MAGD GROUP FOR EXTRACTING AND REFINING OF VEGETARIAN OILS, як підприємство відносно якого первинно виникла неможливість виконання зобов`язання повинно надати довідку про настання форс-мажорних обставин, за умови якщо воно: по-перше, визнає такі обставини форс-мажором, по-друге, такі обставини визнанні форс-мажорними уповноваженим органом країни розташування підприємства.
Суд не приймає до уваги посилання позивача на лист Торгово-помислової палати України № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022 (який оприлюднено на офіційному сайті ТПП України), як на підставу порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, оскільки цей лист не підтверджує форс-мажорні обставини резидентів.
Станом на час проведення перевірки та на час судового розгляду справи відсутня довідка про настання форс-мажорних обставин відносно підприємства AL MAGD GROUP FOR EXTRACTING AND REFINING OF VEGETARIAN OILS, а з наданих до суду листів між AL MAGD GROUP FOR EXTRACTING AND REFINING OF VEGETARIAN OILS та AGRO SUNI TRADING LTD не вбачається за можливе встановити наявність форс-мажорних обставин, так як жодне із підприємств не зазначає про їх виникнення та не вказує їх, як підставу неможливості виконання умов контракту постачання сої по ланцюгу.
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
В силу ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України визначено, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
З огляду на вищевикладене, суд зробив висновок про відмову повністю у задоволенні позову з викладених вище підстав.
Керуючись ст. 2, 9, 77, 78, 90, 139, 241-246, 262 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 05 вересня 2025 року.

Суддя С.В. Ніколайчук