Справа № 990/415/25
Суддя: Желєзний І.В.
Дата ухвалення: 2025-09-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

05 вересня 2025 року

м. Київ

справа №990/415/25

адміністративне провадження № П/990/415/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Желєзного І. В.,

суддів: Білак М. В., Єресько Л. О., Загороднюка А. Г., Соколова В. М.,

перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, стягнення моральної шкоди,

УСТАНОВИВ:

02 вересня 2025 року ОСОБА_1 надіслав на електронну адресу Верховного Суду адміністративний позов, у якому просить:

- визнати бездіяльність Вищої ради правосуддя (далі - ВРП) щодо нерозгляду його скарг протиправною;

- визнати завдання позивачу моральної шкоди бездіяльністю ВРП впродовж тривалого часу;

- зобов`язати ВРП розглянути подані позивачем скарги по суті у встановлений законом строк та у повній відповідності до вимог чинного законодавства;

- стягнути з ВРП завдану позивачу моральну шкоду.

Пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

За правилами частини другої статті 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Перевіривши матеріали позовної заяви, Суд дійшов висновку про необхідність її повернення з таких підстав.

Частиною третьою статті 3 КАС України передбачено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Частиною другою статті 160 КАС України передбачено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до частин сьомої та восьмої статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Частиною шостою статті 18 КАС України визначено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно з абзацом 2 частини восьмої статті 18 КАС України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Відповідно до абзацу 3 частини восьмої цієї статті особливості використання електронного підпису або засобу електронної ідентифікації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Водночас реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом (абзац 1 частини восьмої статті 18 КАС України).

Таким чином, адміністративним процесуальним законодавством передбачено, що особи, визначені частиною шостою статті 18 КАС України, зокрема й інші особи, які зареєстрували свої електронні кабінети в ЄСІКС в добровільному порядку, можуть подавати документи до суду або в паперовій формі, або в електронній формі виключно за допомогою ЄСІКС системи.

Разом з тим, відповідно до пункту 120 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС особи, крім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, можуть подавати до суду документи в електронній формі з використанням адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає особам, окрім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої Електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, документи у справах на адресу електронної пошти, з якої до суду надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Тобто лише ті особи, які не зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІКС та не мають зареєстрований електронний кабінет в ЄСІКС, мають можливість подати документи до суду в електронній формі з використанням електронної адреси та засвідченням кваліфікованим електронним підписом.

02 вересня 2025 року Станкевич К. В. надіслав на електронну адресу Верховного Суду адміністративний позов з додатками, засвідчений кваліфікованим електронним підписом, що підтверджується протоколом створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису.

Водночас згідно з відомостей КП «Діловодство спеціалізованого суду» ОСОБА_1 має зареєстрований електронний кабінет у підсистемі ЄСІКС «Електронний суд».

Отже, ОСОБА_1 є фізичною особою, яка має зареєстрований електронний кабінет в підсистемі «Електронний суд», подав адміністративний позов на електронну адресу суду Верховного Суду без використання підсистем ЄСІКС, що не може вважатися належним способом звернення до суду в цьому випадку.

Наведене дає підстави стверджувати, що позивач використав спосіб звернення до Верховного Суду із адміністративним позовом, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Подібна правова позиція неодноразово висловлена Верховним Судом, в тому числі у постанові від 20 березня 2024 року у справі № 400/14570/23, ухвалах від 13 вересня 2023 року у справі № 990/213/23 та від 19 вересня 2024 року у справі №990/294/24.

Доводів щодо неможливості звернутися до суду в порядку передбаченому чинним процесуальним законодавством, позивачем в адміністративному позові не зазначено.

Крім цього, суд звертає увагу, що позовна заява не відповідає вимогам пунктів 1, 4, 11 частини п`ятої статті 160 КАС України, а саме - позивач невірно зазначив: найменування суду першої інстанції, до якого подав адміністративний позов; зміст позовних вимог, а також не обґрунтував належним чином порушення оскаржуваною бездіяльністю його прав, свобод та інтересів та не надав власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Правові наслідки подання позовної заяви, яка не підписана, визначена в пункті 3 частини четвертої статті 169 КАС України, відповідно до якої позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Таким чином, адміністративний позов ОСОБА_1 підлягає поверненню.

Частиною восьмою статті 169 КАС України передбачено, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 295 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, стягнення моральної шкоди повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала може бути оскаржена до Великої Палати Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Суддя-доповідач І. В. Желєзний

Судді: М. В. Білак

Л. О. Єресько

А. Г. Загороднюк

В. М. Соколов