Справа № 520/33044/24
Суддя: Мороко А.С.
Дата ухвалення: 2025-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

04 вересня 2025 року № 520/33044/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мороко А.С., розглянувши у письмову провадженні в приміщенні суду у м. Харкові заяву ОСОБА_1 від 04.09.2025, про відвід судді Мороко А.С. у справі №520/33044/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Територіального управління Державної судової адміністрації України у Харківській області (майдан Героїв Небесної Сотні, буд. 36, корпус 2, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61001, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, в якій просить суд:

- заяву присяжного Скриннікова В. про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі №520/33044/24 прийняти до розгляду та задовольнити шляхом призначення до перегляду судового рішення;

- заяву про перегляд судового рішення у справі №520/33044/24 розглядати в загальному порядку для можливості надання додаткових пояснень та додаткових доказів, що забезпечує позивачу доступ до судочинства (ст.ст.6,13 Конвенції).

Ухвалою суду від 08.07.2025 призначено розгляд справи в спрощеному позовному провадженні на 28.07.2025 о 15:00 год. у відкритому судовому засіданні.

28.07.2025 відкладено розгляд справи у зв`язку з повітряною тривогою у м. Харкові на 28.08.2025 на 15:00 год.

28.08.2025 у судовому засіданні оголошено перерву для надання часу на підготовку заяви про відвід судді до 08.09.2025 на 11:00 год.

04.09.2025 до Харківського окружного адміністративного суду від позивача надійшла заява про відвід головуючому судді, оскільки на думку позивача, в діях головуючого судді наявні обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості цього судді.

Згідно ч.1 ст. 40 КАС України, питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

За приписами п. 2 частини 4 ст. 40 КАС України, якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

З огляду на вказані приписи, враховуючи те, що заява про відвід судді Мороко А.С. надійшла до суду лише 04.09.2025 (тобто пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання), питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначено ст. 36 КАС України, відповідно до частини першої якої суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Із системного аналізу підстав, які наведені в ст. ст. 36, 37 КАС України, слідує, що особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості судді. Водночас, суд зазначає, що для того, щоб ці обставини були покладені в основу заяви про відвід, вони повинні бути доведеними.

Разом з тим, ч. 4 ст. 36 КАС України чітко встановлює, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

При вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Разом з цим, надаючи оцінку об`єктивності судді під час вчинення ним процесуальних дій, необхідно виходити з таких критеріїв: чи вільний суддя під час виконання ним своїх обов`язків від будь-яких заходів впливу; чи сприяє його поведінка у судовому процесі та за стінами суду підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі; чи вчинялись суддею дії, які можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та приймати рішення у справах.

При об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. При цьому, вирішальним є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою але не вирішальною.

Верховний суд в ухвалі від 04.02.2021 у справі № 640/17989/20 констатував, що суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Позивач заявлений відвід судді Мороко А.С. мотивує порушенням суддею Мороко А.С. процесуальних норм, порушення спеціалізації справи привласнення коду 112000000 «Справи зі спорів з приводу реалізації публічної політики у сферах праці, зайнятості населення та соціального захисту громадян та публічної житлової політики, зокрема зі спорів щодо», тоді як має бути код спеціалізації 106000000 «Справи, що виникають з відносин публічної служби, зокрема справи щодо», крім того зазначає, що суддею було відмовлено у задоволенні низки клопотань, що на думку позивача свідчить про упередженість та не бажанням розглядати дану справу.

Надаючи оцінку вказаним доводам заявника, суд зазначає наступне.

Відповідно до наказу ДСА від 21.12.2018 № 622 «Про затвердження Загального класифікатора спеціалізацій суддів та категорій справ» (далі - Наказ № 622) затверджено загальний класифікатор спеціалізацій суддів та категорій справ.

Частиною 7 Наказу № 622 установлено, що Класифікатор та Коефіцієнти набирають чинності в наступному порядку:

1) Класифікатор - з 1 січня 2019 року;

2) Коефіцієнти - для судів, підключених до модуля автоматизованого розподілу справ та інших підсистем, використання яких є обов`язковими для його роботи, - з наступного дня після такого підключення.

Крім того, наказом ДСА від 17.12.2013 № 174 затверджено Інструкцію з діловодства в адміністративних судах України

Пунктом 11.11. вищезазначеної інструкції встановлено, що категорія справи визначається у суді першої інстанції:

для проведення автоматичного розподілу справ - відповідальним працівником апарату суду;

під час здійснення судочинства - головуючим суддею у справі.

Категорія справи може бути змінена головуючим суддею до завершення розгляду адміністративної справи.

Разом із тим, визначення відповідальним працівником відділу з надання судово-адміністративних послуг невірного, на думку заявника, коду спеціалізації справи, не може бути підставою для відводу судді Мороко А.С., а також у контексті аргументів позивача та відповідно до обставин справи не викликає сумнівів у неупередженості або об`єктивності судді.

Жодного обґрунтованого посилання заявника на наявність порушень випадковості визначення складу суду та/або неправомірного включення/виключення з/до системи розподілу не зазначено.

Решта доводів позивача, покладені в основу заяви про відвід судді, фактично стосується його незгоди із вирішенням судом процесуальних питань під час розгляду справи, зокрема, в частині відмови у задоволенні заявлених клопотань, які не можуть слугувати підставами для відведення судді, як такі, що викликають сумнів у його неупередженості, оскільки за правилами частини 4 статті 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання, не може бути підставою для відводу.

Тобто, обставини, якими заявник обґрунтовує свою заяву, не викликають обґрунтованих сумнівів у неупередженості, необ`єктивності та заінтересованості в результаті розгляду справи судді Мороко А.С., оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості судді, як з погляду "суб`єктивного критерію", так і з погляду "об`єктивного критерію", яким керується Європейський суд з прав людини. Стверджувальні судження позивача є бездоказовими, а наведені аргументи не відповідають критерію "об`єктивно обґрунтований".

Будь-яких інших доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість судді Мороко А.С. у результаті розгляду цієї справи або наявність обставин, які викликають сумнів у її неупередженості при розгляді цієї справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не вбачається.

З огляду на вищевикладене, вимоги поданої заяви ґрунтуються на власному тлумаченні положень КАС України та особистих припущеннях заявника, які не підтверджені жодними доказами.

Так, у справі "П`єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Відносно об`єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Враховуючи обґрунтування заявленого відводу судді Мороко А.С. в розумінні п. 4 ч. 1 ст. 36 КАС України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення.

Керуючись положеннями статей 36, 39, 40, 248, 256 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 від 04.09.2025, про відвід судді Мороко А.С. у справі № 520/33044/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Територіального управління Державної судової адміністрації України у Харківській області (майдан Героїв Небесної Сотні, буд. 36, корпус 2, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61001, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню.

Суддя А.С. Мороко