Справа № 420/7888/25
Суддя: Попов В.Ф.
Дата ухвалення: 2025-09-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/7888/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Попова В.Ф., розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю СНТИ до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового-повідомлення рішення,

встановив:

Позивач звернувся до Головного управління ДПС в Одеській області із позовною заявою, в якій просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Одеській області №52886/15-32-04-04 від 29.11.2024р.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що за результатами камеральної перевірки складений акт від 24.10.2024р. №47289/15-32-04-06/33508208 та прийнято податкове повідомлення-рішення №52886/15-32-04-04 від 29.11.2024р. про застосування штрафних санкцій у сумі 87 061,75 грн за порушення п. 201.10. ст.201, п.п. 69.1. ст.69 підрозд. 10 розділу ХХ ПКУ при реєстрації податкових накладних. З переліку податкових накладних, наведених в акті камеральної перевірки від 24.10.2024р., частина була направлена на реєстрацію в ЄРПН 31.08.2022р. (до 20:00), але всі вони були зареєстровані ДПС на наступний день 01.09.2022р, що не може вважатись порушенням строків реєстрації.

Позивач не заперечує щодо несвоєчасного подання на реєстрацію податкових накладних №78 від 31.07.22, №157 від 30.09.22, №1 від 02.11.22, №20 від 12.09.22, №129 від 17.05.23, однак вважає штрафи незаконними, оскільки діяв мораторій на їх застосування.

Крім того, перевірка проведена з порушенням, а її результати не підписані у встановленому законом порядку, оскільки акт підписаний тільки однією особою, що позбавляє акт перевірки юридичної сили як носія доказової інформації. Позивач зазначає, що приписи ст. 76, п. 86.2. ст. 86 ПКУ застосовують словосполучення «посадовими особами» означає декілька осіб (тобто 2 та більше).

Акт камеральної перевірки не містить в собі посилання на докази або інші матеріали справи, на яких ґрунтуються висновки адміністративного органу та детальну правову оцінку обставин, виявлених адміністративним органом, та чітке зазначення висновків, зроблених на підставі такої правової оцінки виявлених обставин, що позбавляє такий документ юридичної сили, адже він складений з порушенням вимог ЗУ «Про адміністративну процедуру».

Інспектором не було забезпечено надання/відібрання (зокрема, не запропоновано, не сформульовано усно питання, не надано запити) жодних пояснень з питань, що виникають під час такої перевірки, ні від керівництва, ні від інших працівників скаржника. Таким чином, для прийняття податкового повідомлення-рішення у податкового органу у будь-якому випадку не виникло жодних належних підстав.

З Акту камеральної перевірки від 24.10.2024 вбачається, що надіслані на реєстрацію Позивачем податкові накладні/розрахунки коригувань складені в період з липня 2022 року по травень 2023 року, тобто правопорушення щодо їх несвоєчасної реєстрації вчинені у період дії карантину, спричиненого коронавірусом (COVID-19).

Крім того, Законом №2876-ІХ від 12.01.2023р. зменшено розмір штрафних санкцій та пом`якшено відповідальність платників. Правила п.11 підрозділу 10 розділу ХХ ПКУ передбачають, що «… штрафи … застосовуються у розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття рішень щодо застосування таких … санкцій», а не станом на день скоєння правопорушень. Зазначене дає підстави для висновку, що підлягали застосуванню штрафні санкції у розмірах, визначених пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України (якщо умовно і допустити можливість їх застосування, хоча скаржник заперечує проти такого підходу), а не пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України. Просять задовольнити позовні вимоги.

Відповідач подав відзив на позовну заяву відповідно до якого позовні вимоги не визнали та зазначили, що порушень податкового законодавства щодо призначення, проведення та оформлення результатів перевірки не було допущено податковим органом. Штрафні санкції за порушення строків реєстрації податкових накладних застосовані правомірно у відповідності до Закону України від 03.03.2022 № 2118-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану», Закону України від 15.03.2022 № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» (далі Закон № 2120-IX), Закону України від 12.01.2023 № 2876-IX «Про внесення змін до розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» (далі Закон № 2876-IX). п. 201.10 ст. 201 ПКУ, п. 120-1.1 ст. 120-1 ПКУ.

Визначені п. 89 підрозд. 2 розд. XX «Перехідні положення» ПКУ строки реєстрації в ЄРПН застосовуються до ПН/РК, граничний термін реєстрації яких припадає на період з дати набрання чинності Законом № 2876-IX, тобто, з датою складання, починаючи з 16.01.2023. Штрафні санкції у розмірах, встановлених п. 90 підрозд. 2 розд. XX «Перехідні положення» ПКУ, застосовуються у разі порушення платником податку граничних строків реєстрації ПН/РК, передбачених п. 89 підрозд. 2 розд. XX «Перехідні положення» ПКУ, для ПН/РК із датою складання, починаючи з 16.01.2023. При цьому, порушення платником податку граничних строків реєстрації ПН/РК в ЄРПН, які припадають на період до дати набрання чинності Законом № 2876-IX (тобто, застосовується до ПН/РК з датою складання не пізніше 15.01.2023 включно), тягне за собою накладання на такого платника податку штрафу у розмірах, встановлених п. 1201.1 ст. 1201 ПКУ. Просять відмовити у задоволенні позовних вимог.

Позивач подав відповідь на відзив у якій зазначив, що за визначенням у пункті 1 Порядку № 1246 операційним днем є частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Як установлено у пункті 3 Порядку № 1246 операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Порядком №557 визначено, що обов`язком автора є саме відправлення адресату електронного документа протягом операційного дня, а не його реєстрація. Також виклав інші обґрунтування вже наведені у позовній заяві.

Судом встановлені такі обставини по справі.

Головним управлінням ДПС в Одеській області на підставі пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75, ст. 76 розд. ІІ Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI із змінами та доповненнями (далі ПКУ) проведена камеральна перевірка ТОВ «СНТИ» () з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) та встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН, визначених п. 201.10 ст. 201 та п. 89 підрозд. 2 розд. XX «Перехідні положення» ПКУ.

За результатами проведеної камеральної перевірки ТОВ «СНТИ» складено акт від 24.10.2024 № 47289/15-32-04-06/33508208, який направлено засобами поштового зв`язку в порядку, передбаченому ст. 42 ПКУ. Акт, відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення № 644, отримано платником 30.10.2024.

Перевіркою встановлені порушення п.201.10. ст.201, п.п.69.1. ст.69 підрозд.10 розділу ХХ ПКУ при реєстрації податкових накладних.

Відповідно до п. 86.7 ст. 86 ПКУ підприємством ТОВ «СНТИ» надано заперечення від 12.11.2024 № 12/11/24-1.

За результатами розгляду заперечення, висновки акту перевірки ТОВ «СНТИ» від 24.10.2024 № 47289/15-32-04-06/33508208 залишено без змін, а заперечення від 12.11.2024 № 12/11/24-1 без задоволення, про що платнику надано відповідь від 27.11.2024 № 16545/КПР/15-32-04-06-06, яку, відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення № 421, отримано платником 07.12.2024.

ГУ ДПС в Одеській області прийнято податкове повідомлення-рішення №52886/15-32-04-04 від 29.11.2024р. про застосування штрафних санкцій у сумі 87 061,75 грн. (отримано Позивачем 30.04.2024р.).

Не погодившись з вказаним податковим-рішенням, відповідно до п.п.56.1., 56.3. ст.56 ПКУ позивачем було оскаржено вказане рішення відповідача до ДПС України.

Рішенням ДПС України від 19.02.2025 №4749/6/99-00-06-03-01-06 (отримано позивачем 28.02.2025) скаргу ТОВ «СНТИ» було залишено без задоволення.

Позивач не погоджуючись з прийнятим ППР звернувся до суду з цим позовом.

Спірні правовідносини врегульовані такими приписами законодавства.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

У пункті 201.10 статті 201 ПК України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Фактично вказана норма визначає юридичний факт, яким платник податків може підтверджувати надіслання контролюючому органу даних для забезпечення обробки таких відомостей з метою їх подальшого відображення у ЄРПН.

У пункті 201.10 статті 201 ПК України також передбачено граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних. У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Позивач вважає, що Товариством своєчасно направлено на реєстрацію більшість податкових накладних, зазначених в акті перевірки, а відповідачем ототожнено реєстрації ПН в ЄРПН та направлення ПН на реєстрацію, що привело до помилкового висновку про порушення строків реєстрації ПН. Крім того позивач вважає, що відсутні підстави для застосування штрафних фінансових санкцій щодо несвоєчасного подання на реєстрацію і інших податкових накладних №78 від 31.07.22, №157 від 30.09.22, №1 від 02.11.22, №20 від 12.09.22, №129 від 17.05.23, оскільки правопорушення щодо їх несвоєчасної реєстрації вчинені у період дії карантину, спричиненого коронавірусом (COVID-19).

Таким чином, спірним у цій справі є питання своєчасної чи несвоєчасної реєстрації позивачем ПН та правомірність застосування штрафних санкцій по тим ПН які зареєстровано з порушенням визначеного законодавством терміну.

Відповідно до матеріалів справи, а саме: акту перевірки, протоколів руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій - податкових накладних відправлених на реєстрацію до ЄРПН позивачем, а також інформаційної таблиці щодо часу відправки податкових накладних на реєстрацію створеної позивачем, судом встановлено, що позивачем 31.08.2022 року після 18:21 години направлено на реєстрацію 91 податкову накладну виписані у першій половині серпня 2022 року, які зареєстровані в ЄРПН 01.09.2022 року. Податкові накладні № 54 від 17.10.2022 року та № 65 від 26.10.2022 року направлені на реєстрацію 15.11.2022 року о 15:02 та 14:49, зареєстровані в ЄРПН 16.11.2022 року.

Розбіжностей між сторонами спору стосовно дати та часу подання на реєстрацію та реєстрацію вказаних податкових накладних не має.

Суть виявленого порушення зводиться до того, що контролюючим органом здійснено реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних у робочі дні у межах 8 - 18 год., в той час як позивач фактично надіслав на реєстрацію означені податкові накладні/розрахунки коригування після 18 год. робочого дня.

В той же час, позивач вважає, що він своєчасно направив на реєстрацію ПН протягом операційного останнього дня реєстрації який триває в робочі дні з 8 годин 00 хв. до 20 годин 00 хвилин.

Відповідач, заперечуючи проти такої позиції зазначає, що у період реєстрації спірних ПН законодавчо встановлена тривалість часу операційних днів, протягом якого з моменту набрання чинності Законом № 2120-IX, а саме, 17.03.2022, до моменту набрання чинності Законом № 2876-IX, а саме, 08.02.2023, здійснювалися прийняття від платника податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації в ЄРПН - у робочі дні з 8 години до 18 години. З 08.02.2023 тривалість часу операційних днів, протягом якого здійснюється прийняття від платника податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації в ЄРПН - у робочі дні з 8 години до 20 години, а в день, на який припадає граничний строк реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування - з 0 годин 00 хвилин до 24 години 00 хвилин.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до ЄРПН визначено у Порядку ведення Єдиного державного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 (далі - Порядок № 1246), який є та був чинним на час спірних правовідносин.

За визначенням у пункті 1 Порядку № 1246 операційним днем є частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Як установлено у пункті 3 Порядку № 1246 операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Відповідно до пункту 11 Порядку № 1246 після накладення кваліфікованого електронного підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронні довірчі послуги", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

У пункті 13 Порядку № 1246 передбачено формування за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС (пункт 14 Порядку № 1246).

Відповідно до пункту 42-1.2 статті 42-1 ПК України електронний кабінет забезпечує можливість реалізації платниками податків прав та обов`язків, визначених цим Кодексом та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, та нормативно-правовими актами, прийнятими на підставі та на виконання цього Кодексу та інших законів, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, в тому числі, шляхом, реєстрації, коригування податкових накладних/розрахунків в Єдиному реєстрі податкових накладних та акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних.

При цьому, згідно з пунктом 42-1.6 цієї ж статті ПК України електронний кабінет працює постійно (24 години на дату кожного календарного дня), крім часу, необхідного для його технічного обслуговування. Проведення технічного обслуговування електронного кабінету у день, на який припадає граничний строк подання податкових декларацій, та з 8 до 20 години будь-якого іншого календарного дня забороняється. Технічне обслуговування електронного кабінету проводиться у порядку, що визначається методологом електронного кабінету.

Законом України від 15 березня 2022 року № 2120-IX "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану", який набрав чинності 17 березня 2022 року, доповнено пункт 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, зокрема, підпунктом 69.18, відповідно до якого установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8 години до 18 години.

Контролюючий орган уважає безпідставним посилання позивача на пункт 3 Порядку № 1246 про те, що операційний день триває у робочі дні з 8:00 год. до 20:00 год., оскільки згідно з підпунктом 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, який має вищу юридичну силу, у період воєнного стану платник податку не може зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування до податкової накладної в ЄРПН після 18:00 год.

Таким чином, на думку відповідача, підпунктом 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України визначено окремий строк приймання електронних документів, обмежений робочими днями й визначеними годинами у межах цих днів. Тому, зазначені в акті перевірки податкові накладні/розрахунки коригування повинні були зареєстровані у робочий день з 8:00 год. до 18:00 год, у зв`язку з чим, вчинивши реєстраційні дії поза межами вказаного годинного діапазону, позивач допустив порушення.

Така позиція контролюючого органу є помилковою з огляду на те, що відповідач неправомірно поширює визначені законодавцем у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України обмеження щодо днів надання електронних сервісів та приймання електронних документів на визначення граничних строків реєстрації податкових накладних та безпідставно ототожнює ці строки (визначені календарними днями) та процедурні строки, в межах яких платником податку мають бути здійснені дії, спрямовані на реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування.

Тобто, податковий орган розцінив підпункт 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України як спеціальну норму, яка підлягає застосуванню протягом воєнного стану і яка за своєю суттю виключає застосування загальних норм щодо строків та порядку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, визначених статтею 201 ПК України та Порядком № 1246.

Подібне питання вже розглядалося ВС КАС та було сформульовано правовий висновок щодо застосування підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.

Так, у постанові від 14 грудня 2023 року у справі № 260/5659/22 Верховний Суд зазначив, що зміст зазначеної норми підтверджує те, що дія цієї норми стосується електронних документів, але буквальне тлумачення вказаної норми дає підстави вважати, що цією нормою врегульовано порядок приймання електронних документів контролюючим органом шляхом звуження часових рамок, протягом яких контролюючий орган міг реалізувати свою поведінку у вигляді надання електронних сервісів та приймання електронних документів.

Відповідно, дія підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України поширюється на правовідносини, які складаються в процесі приймання електронних документів контролюючим органом, проте не регулює питання надсилання таких документів платником податків не встановлюючи жодних обмежень поведінки платника щодо вчинення дій, спрямованих на реалізацію виконання обов`язку щодо подання відповідних даних контролюючому органу.

Правове значення підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України полягає в тому, що цією нормою звільнено контролюючий орган від обов`язку забезпечувати функціонування електронних сервісів після 18 години та у позаробочі дні.

Разом із тим, аналізований правовий припис підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України не стосується порядку вчинення дій платником податків, а отже, не змінює граничних строків та порядку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в аспекті спрямованих платником дій для таких цілей.

Так, контролюючий орган вчиняє дії щодо прийняття податкових накладних/розрахунків коригування та надсилання квитанцій в інші строки та з урахуванням обмежень, введених підпунктом 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України - у робочі дні з 8 години до 18 години. Тобто, такі скорочені строки вчинення дій контролюючим органом щодо прийняття електронних документів не означають одночасного обмеження платника податків щодо виконання податкового обов`язку поданням податкових накладних/розрахунків коригування на реєстрацію.

Виходячи із співвідношення предметів регулювання підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України на норм статті 201 ПК України та Порядку № 1246, вчиненню платником дій щодо надіслання на реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування у визначений у Порядку № 1246 строк кореспондують дії контролюючого органу щодо приймання та проведення реєстрації означених накладних відповідно до строків, установлених у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, що становить належний порядок вчинення платником дій з надсилання та прийняття контролюючим органом для реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування під час воєнного стану.

При цьому, задля забезпечення належної реалізації процедури реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, контролюючий орган зобов`язаний прийняти податкові накладні/розрахунки коригування, надіслані у межах граничних строків та впродовж операційного дня, визначених для платника у Порядку № 1246, та на наступний робочий день до 18 години, якщо прийняття таких податкових накладних/розрахунків коригування є неможливим у межах попереднього дня з урахуванням строків у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, прийняти їх та зареєструвати. Іншими словами, у контролюючого органу зберігається обов`язок належного реагування на правомірні дії платника, але з урахуванням обмеженого робочого часу податкового органу згідно з підпунктом 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.

Показовим також є те, що у подальшому законодавець усунув неоднозначність правового регулювання, закріпивши у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України положення про те, що операційний день для реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, на який припадає граничний строк реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, триває з 0 годин 00 хвилин до 24 години 00 хвилин. Ці зміни внесені до підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України згідно із Законом України від 12 січня 2023 року № 2876-IX "Про внесення змін до розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування", який набрав чинності 08 лютого 2023 року.

Згідно з введеною нормою визначення операційного дня для цілей вчинення платником дій щодо реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування не пов`язано з робочими днями, а також розширено часові межі для вчинення належних дій платником податку.

Такі правові висновки викладені у Постанові ВС КАС у справі №160/20076/23 у постанові від 15.08.2024р.

З огляду на викладене та з урахуванням встановлених фактичних обставин у цій справі, суд приходить до висновку висновків, що застосування до позивача штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних після 18-00, але в останній день реєстрації є протиправним, а тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Щодо несвоєчасного подання на реєстрацію податкових накладних №78 від 31.07.22, №157 від 30.09.22, №1 від 02.11.22, №20 від 12.09.22, №129 від 17.05.23, позивач не заперечує про порушення строків реєстрації, однак вважає застосування штрафів незаконним, оскільки податковим органом проігноровано дію мораторію на штрафні санкції.

Суд зазначає, що ПК України передбачений обов`язок платників податку на додану вартість забезпечити своєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України визначено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних тягне за собою накладення штрафу на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, у розмірах вказаних у цій статті.

Аналіз вказаної норми свідчить, що податкове правопорушення за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної є вчиненим із моменту закінчення граничного терміну реєстрації податкової накладної, передбаченого пунктом 201.10 статті 201 ПК України. Строк затримки реєстрації має правове значення для визначення розміру штрафної санкції, а не для його кваліфікації.

18 березня 2020 року набрав чинності Закон України Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) від 17 березня 2020 року № 533-IX (далі Закон № 533-IX).

У зв`язку із набранням чинності Законом № 533-ІХ (з урахуванням змін, внесених Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) від 30 березня 2020 року № 540-IX та Закону України Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо додаткової підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) від 13 травня 2020 року № 591-ІХ) підрозділ 10 розділу XX Перехідні положення ПК України доповнений пунктом 52-1 такого змісту:

За порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за:

порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії;

відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу;

порушення вимог законодавства в частині:

обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів;

цільового використання пального, спирту етилового платниками податків;

обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками;

здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального;

здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку;

порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Отже, законодавцем шляхом внесення змін до Податкового кодексу України запроваджено мораторій на застосування штрафних санкцій, у тому числі і за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у відповідний період.

Пункт 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України містив чітку вказівку на темпоральний критерій незастосування штрафних санкцій за вчинені відповідні порушення: з 1 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

Законодавець шляхом внесення змін до ПК України запровадив мораторій на застосування штрафних санкцій, у тому числі за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування в ЄРПН у відповідний період.

Карантин Кабінет Міністрів України установив на підставі постанови від 11 березня 2020 року № 211 з 12 березня 2020 року.

Постановою від 27 червня 2023 року № 651 Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 Кабінет Міністрів України відмінив з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території України карантин.

Разом з тим, до завершення карантину Указом Президента України Про введення воєнного стану в Україні від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні введений воєнний стан, який на підставі Указів Президента України Про продовження строку дії воєнного стану в Україні продовжувався та станом на час розгляду справи триває.

З метою реалізації необхідних заходів щодо підтримки військових і правоохоронних підрозділів у відбитті збройного нападу Російської Федерації та забезпечення прав і обов`язків платників податків Верховна Рада прийняла Закон України Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану від 03 березня 2022 року № 2118-IX, який набрав чинності 07 березня 2022 року (далі Закон № 2118-IX).

Законом № 2118-IX підрозділ 10 розділу XX Перехідні положення ПК України доповнений пунктом 69, яким установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Підпунктами 69.1, 69.9 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення ПК України визначено, що у випадку відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, зокрема щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Законом України Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства на період дії воєнного стану від 24 березня 2022 року № 2142-IX внесено зміни у підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України, а саме слова трьох місяців замінено словами шести місяців.

В подальшому Верховна Рада України прийняла Закон України Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану від 12 травня 2022 року № 2260-IX (далі Закон № 2260-IX).

У зв`язку із набранням чинності 27 травня 2022 року Законом № 2260-IX підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України викладено у такій редакції:

У разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відтак, з набранням чинності Законом № 2260-IX передбачене підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України звільнення від відповідальності поставлене в залежність від підтвердження у визначеному законодавством порядку можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язку, зокрема, щодо реєстрації у відповідному реєстрі податкових накладних.

Поряд з цим, абз. 17 пп. 69.2 п. 69 підрозд. 10 розд. XX «Перехідні положення» ПКУ у чинній на момент вчинення порушення редакції визначено, що у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з ПКУ, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених пп. 112.8.9 п. 112.8 ст. 112 ПКУ (вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору)), що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Отже, тимчасово, на період дії воєнного стану, починаючи з 27.05.2022, привалюють норми в частині звільнення від відповідальності за несвоєчасне виконання платником податків податкових обов`язків у випадках та за умов, передбачених п. 69 підрозд. 10 розд. ХХ «Перехідні положення» ПКУ.

Враховуючи вищевикладене, норма п. 52-1 підрозд. 10 розд. XX «Перехідні положення» ПКУ щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних санкцій за порушення термінів нарахування, декларування та сплати податків і зборів на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19) не застосовується з 27.05.2022 на період дії воєнного стану.

Відповідно до абз. 14 п. 201.10 ст. 201 ПКУ реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними п. 198.5 ст. 198 та п. 199.1 ст. 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції у розмірах, передбачених п. 1201.1 ст. 1201 ПКУ.

Законом № 2876-IX внесено зміни до підрозд. 2 розд. XX «Перехідні положення» ПКУ та доповнено пунктами 89 та 90 такого змісту:

тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого п. 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі зазначено у цій статті.

Визначені п. 89 підрозд. 2 розд. XX «Перехідні положення» ПКУ строки реєстрації в ЄРПН застосовуються до ПН/РК, граничний термін реєстрації яких припадає на період з дати набрання чинності Законом № 2876-IX, тобто, з датою складання, починаючи з 16.01.2023.

Штрафні санкції у розмірах, встановлених п. 90 підрозд. 2 розд. XX «Перехідні положення» ПКУ, застосовуються у разі порушення платником податку граничних строків реєстрації ПН/РК, передбачених п. 89 підрозд. 2 розд. XX «Перехідні положення» ПКУ, для ПН/РК із датою складання, починаючи з 16.01.2023.

При цьому, порушення платником податку граничних строків реєстрації ПН/РК в ЄРПН, які припадають на період до дати набрання чинності Законом № 2876-IX (тобто, застосовується до ПН/РК з датою складання не пізніше 15.01.2023 включно), тягне за собою накладання на такого платника податку штрафу у розмірах, встановлених п. 1201.1 ст. 1201 ПКУ.

З метою тимчасового, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, підтвердження платниками податків можливості чи неможливості своєчасного виконання податкового обов`язку щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 глави 2 розділу II Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, Наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року № 225 затверджений Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, та переліків документів на підтвердження (далі - Порядок № 225).

Цим Порядком визначено, зокрема, підстави неможливості виконання платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами податкових обов`язків (у тому числі обов`язків податкових агентів) та правила надання заяви та документів, що доводять неможливість виконання податкових обов`язків тощо.

Натомість, як установлено судом, позивач не повідомляв податковий орган щодо неможливості виконання податкових обов`язків.

Посилання на сам факт запровадження воєнного стану в Україні не може безумовно вважатись поважною причиною для звільнення від відповідальності за порушення строків реєстрації податкових накладних, норми пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України передбачають звільнення від відповідальності, зокрема за порушення строків реєстрації податкових накладних, у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, і за умови підтвердження неможливості виконання платником податків обов`язків в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Аналогічна правова позиція щодо вирішення спорів цієї категорії викладена в постановах Верховного Суду від 30 січня 2024 року у справі № 280/4484/23, від 12 березня 2024 року у справі № 160/13661/23, від 06 лютого 2024 року у справі № 160/10740/23, від 11 квітня 2024 року у справі № 380/14133/23, від 02 травня 2024 року у справі № 420/11020/23, від 16 квітня 2024 року у справі № 460/21543/23, від 12 квітня 2024 року у справі № 620/9720/23, від 12 березня 2024 року у справі № 160/13661/23.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем порушені строки реєстрації податкових накладних №78 від 31.07.22, №157 від 30.09.22, №1 від 02.11.22, №20 від 12.09.22, №129 від 17.05.23. а тому у задоволенні позовних вимог у цій частині суд відмовляє, оскільки рішення податкового органу в цій частині є обґрунтованим та правомірним, а застосовані штрафні санкції розраховані у відповідності до приписів ПКУ.

Відповідно до розрахунку штрафу за порушення термінів реєстрації ПН/РК (додаток до ППР) здійсненого податковим органом за порушення термінів реєстрації ПН нараховані такі санкції:

ПН № 78 від 31.07.22 сума штрафних санкцій становить 5,2 грн;

ПН № 157 від 30.09.22 сума штрафних санкцій становить 6,01 грн;

ПН №1 від 02.11.22 сума штрафних санкцій становить 10,0 грн;

ПН №20 від 12.09.22 сума штрафних санкцій становить 1702,8 грн;

ПН №129 від 17.05.23 сума штрафних санкцій становить 10678,26 грн,

а всього на загальну суму 12 402,27 грн.

Таким чином, суд частково задовольняє позовні вимоги ТОВ «СНТИ» до Головного управління ДПС в Одеській області та частково визнає протиправним та частково скасовує податкове повідомлення-рішення від 29.11.2024 № 52886/15-32-04-04 на суму 74 659.48 грн, а в іншій частині на суму 12 402,27 залишає без змін (87 061,75 12 402,27 = 74 659.48).

Суд відхиляє всі інші обґрунтування позивача що порушення порядку призначення та проведення камеральної перевірки, в тому числі і щодо її проведення однією особою, незалучення платника податків та надання можливості подати пояснення, оскільки доводи позивача не ґрунтуються на приписах податкового законодавства, а є їх власним помилковим тлумаченням.

Суд вважає, що податковим органом перевірку проведено у відповідності до приписів ст. ст. 75,76 ПКУ, а її результати оформлені у відповідності до ст. 86 ПКУ, що свідчить про відсутність порушень зі сторони відповідача які можуть вплинути на результати висновків викладених у акті.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний із належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (п.58 рішення у справі Серявін та інші проти України).

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Питання щодо стягнення витрат на правничу допомогу врегульовано ст. 134 КАС України.

Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

На підтвердження витрат, ТОВ «СНТИ» наданий укладений з адвокатським бюро «КОСІНСЬКОЇ ОЛЕНИ ВАСИЛІВНИ» договір про надання правової (правничої) допомоги № №01/СНТИ-2024 від 08.11.2024 року, згідно якого вартість послуг (розмір винагороди) становить 12 500,00 грн. Позивачем сплачені витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 12500, 00 грн., що підтверджується платіжними інструкціями №5801 від 11.11.2024 року, №5950 від 13.03.2025 року.

Проаналізувавши зміст поданої заяви, дослідивши матеріали справи, співставивши наведені позивачем аргументи із категорією цієї справи, вивчивши позицію відповідачів які заперечують проти стягнення витрат на правничу допомогу, суд вважає заявлену до стягнення суму співмірною зі складністю справи та обсягом наданих послуг, а тому витрати на правничу допомогу в сумі 12500,00 грн підлягають стягненню на користь позивача.

Позивачем при подачі позову сплачений судовий збір у мінімальному розмірі, а з урахуванням того, що позовні вимоги задоволенні частково, то зазначена сума сплаченого збору не підлягає пропорційному розподілу у відповідності до ст. 139 КАС України та відповідно стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст. 242-246 КАС України, суд

вирішив:

Позовні вимоги ТОВ «СНТИ» задовольнити частково.

Визнати частково протиправними та частково скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Одеській області №52886/15-32-04-04 від 29.11.2024р. на суму 74659.48 грн.

В іншій частині відмовити у задоволенні позовних вимог.

Стягнути з ГУ ДПС в Одеській області () за рахунок бюджетних асигнувань на користь ТОВ «СНТИ» () судові витрати, які складаються із витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 12 500,00 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Попов В.Ф.