Справа № 308/11754/24
Суддя: Мельник-Томенко Ж.М.
Дата ухвалення: 2025-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

04 вересня 2025 року

м. Київ

справа №308/11754/24

адміністративне провадження №К/990/33012/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Мельник-Томенко Ж.М.,

суддів: Жука А.В., Радишевської О.Р.,

перевіривши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Биркович Олександр Іванович, на ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18.07.2025 у справі №308/11754/24 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та визнання дій неправомірними.

Рішенням Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 15.04.2025 у задоволенні позову відмовлено у повному обсязі.

Позивач оскаржив указане рішення суду першої інстанції до апеляційного суду.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18.07.2025 визнано неповажними підстави для поновлення строку апеляційного оскарження, наведені в заяві про поновлення строку апеляційного оскарження ОСОБА_1 від 16.07.2025. Відмовлено у задоволенні заяви про поновлення строку апеляційного оскарження ОСОБА_1 від 16.07.2025. Відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 15.04.2025 у справі №308/11754/24.

Не погодившись із ухвалою суду апеляційної інстанції, ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Биркович Олександр Іванович, 05.08.2025 через підсистему «Електронний Суд» подав касаційну скаргу до Верховного Суду.

Враховуючи, що у період з 05.08.2025 по 18.08.2025 і з 20.08.2025 по 01.09.2025 суддя Мельник-Томенко Ж.М. перебувала у відпустці, питання щодо розгляду матеріалів касаційної скарги вирішується після виходу судді з відпустки.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.09.2025, який здійснено на підставі розпорядження в.о. заступника керівника Апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 02.09.2025 №1031/0/78-25, визначено новий склад колегії суддів: головуючий суддя (суддя-доповідач) - Мельник-Томенко Ж.М., судді: Жук А.В., Радишевська О.Р.

За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Під час перевірки зазначеної касаційної скарги на предмет дотримання вимог статті 330 КАС України встановлено, що в матеріалах справи відсутній документ про сплату судового збору.

Підпунктом 5 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" станом на 1 січня 2025 року (на момент звернення з касаційною скаргою) розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить: 3028,00 грн.

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, ставка судового збору за подання цієї касаційної скарги через підсистему «Електронний Суд» складає 2422,40 грн.

Натомість, у касаційній скарзі скаржник просить суд застосувати вимогу статті 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), так як особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита (судового збору).

Розглянувши клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору, Суд не вбачає підстав для його задоволення, з огляду на таке.

Частиною четвертою статті 288 КУпАП передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Аналіз установленого статтею 288 КУпАП права на оскарження постанови державного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення показує, що коло осіб, які мають право оскаржити таке рішення, порядок їх оскарження визначені і діють у редакції Закону України від 24.09.2008 №586-VI "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху".

11.11.2011 набрав чинності Закон України «Про судовий збір». Таким чином, на час виникнення спірних правовідносин, що є предметом цього перегляду, за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж - судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено Законом України «Про судовий збір».

Чинним законодавством передбачено ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Інших видів платежів (зокрема, у вигляді державного мита) у випадку звернення особи до суду Закон України «Про судовий збір» не передбачає.

Отже, особи, стосовно яких ухвалено судове рішення про накладення адміністративного стягнення, є платниками судового збору. У випадку незгоди із судовим рішенням про накладення адміністративного стягнення, прийнятим за наслідками розгляду справи цієї категорії, учасники справи вправі оскаржити його в апеляційному порядку і Закон України «Про судовий збір» винятків чи застережень щодо сплати судового збору за оскарження таких судових рішень не містить.

Відповідно до положень статей 3, 5 Закону України "Про судовий збір" серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення з об`єктів справляння судового збору.

Згідно з правовою позицією, яка міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі №543/775/17, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2 - 5 Закону України "Про судовий збір", які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Частина 5 статті 242 КАС України передбачає, що при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відтак, з огляду на висновок Великої Палати Верховного Суду в справі №543/775/17, судовий збір за подання касаційної скарги в цій справі підлягає сплаті на загальних підставах.

Також аналіз матеріалів касаційної скарги свідчить про її невідповідність вимогам статті 330 КАС України, в зв`язку з неналежним викладенням підстав касаційного оскарження.

Відповідно до вимог пункту 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначається підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

Положеннями частини третьої статті 328 КАС України передбачено, що у касаційному порядку можуть бути оскаржені ухвали суду апеляційної інстанції, зокрема, ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Відповідно до абзацу 2 частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Разом з тим, абзацом 3 пункту 4 частини другої статті 330 КАС України передбачено, що у разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у частинах другій і третій статті 328 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).

Таким чином, процесуальний закон покладає на скаржника обов`язок зазначати про неправильне застосування яких конкретно норм матеріального та/або порушення норм процесуального права припустилися суди нижчих інстанцій при прийнятті оскаржуваних судових рішень, а також обґрунтування того, в чому саме полягає таке порушення або неправильне застосування і яким чином воно вплинуло на прийняття цих рішень.

Разом з цим Верховний Суд звертає увагу скаржника, що суд апеляційної інстанції, постановляючи оскаржувану ухвалу від 18.07.2025, зазначив, що апеляційну скаргу подано понад строки, передбачені частиною 4 статті 286 КАС України щодо оскаржень судових рішень. Разом з тим, колегія суддів виснувала, що обставини звернення апелянта з первинною апеляційною скаргою у строк, встановлений КАС України, не може вважатись підставою для поновлення пропущеного строку. Інших поважних причин пропуску строку, передбаченого законом, скаржником не наведено.

У касаційній скарзі скаржник підставою оскарження ухвали Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18.07.2025 зазначає пункт 4 частини четвертої статті 328 КАС України у взаємозв`язку із посиланням на пункт 3 частини третьої статті 353 КАС України.

Так, за положеннями пункту 3 частини третьої статті 353 КАС України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судових рішень з направленням справи на новий розгляд, якщо: справу розглянуто адміністративними судами за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою.

Отже, скаржником не надано будь-яких доказів на підтвердження порушення апеляційним судом норм процесуального права в указаній ним частині.

У касаційній скарзі заявник не наводить конкретних доводів щодо неналежного повідомлення його про дату, час та місце розгляду справи судом апеляційної інстанції, а також не зазначає, яким чином це вплинуло на його можливість реалізувати свої процесуальні права.

За відсутності будь-яких об`єктивних даних про порушення порядку повідомлення учасників справи або неналежне їх інформування судом апеляційної інстанції, Суд дійшов висновку про недоведеність доводів касаційної скарги в цій частині.

Інших доводів щодо неправильного застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права судом апеляційної інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали касаційна скарга не містить, що свідчить про невідповідність касаційної скарги вимогам статті 330 КАС України.

Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього кодексу.

Отже, касаційна скарга не відповідає вимогам статті 330 КАС України, а тому відповідно до частини другої статті 332 КАС України Суд дійшов висновку про залишення її без руху зі встановленням особі, яка її подала, строку для усунення недоліків, а саме: 1) надання скарги в новій редакції з доказами її направлення іншим учасникам справи, у якій навести належні обґрунтування підстав касаційного оскарження судових рішень, передбачених абзацом 2 частини четвертої статті 328 КАС України, 2) надання документа про сплату судового збору у визначеному Судом розмірі.

Реквізити для сплати судового збору:

УК у Печерському районі/Печерський район/22030102;

код отримувача ;

банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)

номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007;

код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)";

призначення платежу: "*;101; _____ (код ЄДРПОУ/реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України в установлених законом випадках); судовий збір, за позовом _____ (ПІБ/назва), Верховний Суд (Касаційний адміністративний суд)".

Керуючись статтями 169, 248, 328- 330, 332, 333 КАС України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Биркович Олександр Іванович, про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Биркович Олександр Іванович, на ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18.07.2025 у справі №308/11754/24 - залишити без руху.

Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Ж.М. Мельник-Томенко

А.В. Жук

О.Р. Радишевська ,

Судді Верховного Суду