Справа № 160/13252/25
Суддя: Луніна Олена Станіславівна
Дата ухвалення: 2025-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Луніної О.С., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, -
08.05.2025 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області в якій позивач просить:
- наказ начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Чернецької Теодозії Юріївни, за №10-дс від 02 травня 2025 року «Про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді - зауваження на головного інспектора Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської державної податкової інспекції Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 - як протиправний скасувати.
В обґрунтування позовних вимог вказано, що позивач з 04.03.1998 року працює в Державній податковій службі на різних посадах, а з 17.12.2024 року обіймає посаду головного державного інспектору Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області. Так, спірним наказом начальника ГУ ДПС у Дніпропетровській області № 10-дс від 02 травня 2025 року на позивача було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону. Позивач вважає вказаний наказ таким, що не відповідає нормам матеріального права, оскільки він не містить чіткого формулювання суті та обставин допущеного нею проступку, підстав прийняття рішення про притягнення її до відповідальності, час вчинення й час виявлення самого проступку та обґрунтування обраного виду стягнення, що є беззаперечною й ґрунтовною підставою для скасування останнього.
Крім того, вказаною ухвалою суду було витребувано у Головного управління ДПС у Дніпропетровській області належним чином завірену копію дисциплінарної справи стосовно позивача та всі матеріали, які слугували підставою для винесення оскаржуваного наказу №10-дс від 02.05.2025 року.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Згідно з ч.1 ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.
Розумність строків є одним із основоположних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до п.8 ч.3 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним уважається строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального і процесуального права.
При цьому, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що відповідно до доповідної записки в.о. начальника відділу з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Кріпака Андрія від 06.03.205 №231/04-36-14-14, під час проведення відділом з питань запобігання та виявлення корупції аналізу декларацій осіб уповноважених на виконання функції держави або місцевого самоврядування, а саме працівників структурних підрозділів ГУ ДПС встановлено, що головним державним, інспектором Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської державної податкової інспекції ГУ ДПС Сіянко В.А. в деклараціях особи уповноваженої на виконання функції держави або місцевого самоврядування за 2022 та 2023 рік в розділі 11 (доходи, у тому числі подарунки) відображено отримання доходу від надання майна в оренду від підприємства СТОВ «Вікторія» (код 30231948), а також отримання дивідендів від СТОВ «Прогрес» (код 25523259) її чоловіком, гр. ОСОБА_2 . Згідно Закону чоловік ОСОБА_1 гр. ОСОБА_2 є близькою особою, для головного державного інспектора Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ГУ ДПС Сіянко В. А. В подальшому встановлено, що СТОВ «Прогрес» (код 25523259) зареєстроване за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, с. Микільське на Дніпрі, вул. Центральна, б. 1, а СТОВ «Вікторія» (код 30231948) зареєстроване за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район с. Широке, що є територією обслуговування Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ДПІ ГУ ДПС. При вивченні посадової інструкції головного державного інспектора платників Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ДПІ ГУ ДПС Сіянко В.А. та Положення про Солонянський сектор обслуговування платників Дніпровської державної податкової інспекції ГУ ДПС встановлено можливість наявності потенційного конфлікту інтересів при виконанні Сіянко В.А. власних службових повноважень відносно підприємств СТОВ «Прогрес» та СТОВ «Вікторія» від яких її близька особа, чоловік, отримує задекларований дохід. Також, від управління організації роботи ГУ ДПС отримано лист від 25.02.2025 №399/04-36-01-12 яким надано інформацію, щодо надходження до ГУ ДПС (в тому числі до Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ДПІ) документів від СТОВ «Вікторія» та СТОВ «Прогрес». Згідно вказаного листа, встановлено, що вказані СГД звертались до ГУ ДПС протягом 2024 року 11 та 18 разів відповідно. Тобто, це зазначає потенційну можливість вчинення дій при розгляді будь яких документів отриманих від підприємств СТОВ «Вікторія» та СТОВ «Прогрес» головним державним інспектором Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської державної податкової інспекції ГУ ДПС Сіянко В.А. Таким чином, головним державним інспектором Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської державної податкової інспекції ГУ ДПС Сіянко В.А. порушено вимоги ст. 28 Закону та п. 3.6 «Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби» затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52 та не врегульовано потенційний конфлікт інтересів.
Крім того, вказаною доповідною запискою висунуто пропозицію, керуючись вимогами частин 2 Методичних рекомендацій щодо організації роботи у ДПС стосовно здійснення дисциплінарних проваджень затверджених наказом ДПС України від 25.12.2024 № 966 та розділу VIII ЗУ «Про державну службу» та Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою КМУ від 04.12.2019 №1039 за не дотримання/порушення вимог ст. 28 Закону порушити дисциплінарне провадження відносно головного державного інспектора Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської державної податкової інспекції ГУ ДПС ОСОБА_1 .
Наказом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області «Про порушення дисциплінарного провадження» від 14.03.2025 року №12-дп, відповідно до статей 17, 64-69,73 ЗУ «Про державну службу», резолюції керівника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Теодозії Чернецької до доповідної записки в.о. начальника відділу з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Кріпака Андрія від 06.03.205 №231/04-36-14-14 було наказано, зокрема, порушити дисциплінарне провадження для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчинення дисциплінарного проступку за недотримання/порушення вимог ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції» стосовно головного державного інспектору Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області Сіянко Вікторії Анатоліївни.
В межах проведення дисциплінарного провадження, були надані пояснення головним державним інспектором Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області Сіянко Вікторією Анатоліївною (вх. №1387/04-36-50-05 від 04.04.2025 року) та завідувачем Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області Бик Людмилою Валентинівною (вх. №1388/04-36-50-05 від 04.04.2025 року).
Наказом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області «Про продовження строку здійснення дисциплінарного провадження» від 24.04.2025 року №24-дп було продовжено до 12 травня 2025 року строк здійснення дисциплінарного провадження стосовно головного державного інспектора Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області Сіянко Вікторії Анатоліївни, порушеного наказом ГУ ДПС від 14.03.2025 №12-дп.
Незгода позивача з наказом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 02.05.2025 року №10-дс, стала підставою звернення останнього до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Положення статті 19 Конституції України встановлюють, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи громадян захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VIII (далі - Закон № 889-VIII).
Згідно з частиною другою статті 1 Закону № 889-VIII, державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.
Відповідно до пунктів 3 та 6 частини першої статті 4 Закону № 889-VIII, державна служба здійснюється з дотриманням таких принципів: професіоналізму - компетентне, об`єктивне і неупереджене виконання посадових обов`язків, постійне підвищення державним службовцем рівня своєї професійної компетентності, вільне володіння державною мовою і, за потреби, регіональною мовою або мовою національних меншин, визначеною відповідно до закону; ефективності - раціональне і результативне використання ресурсів для досягнення цілей державної політики.
Відповідно до частини першої статті 8 Закону № 889-VIII, державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.
Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.
Аналогічно, пункт 3.6 розділу 3 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом за №52 від 02.09.2019 передбачає, що працівники зобов`язані вживати заходів щодо запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігати та врегульовувати конфлікт інтересів, дотримуватись вимог фінансового контролю.
Згідно з ч. 5 ст. 5 Закону № 889-VIII, на державних службовців поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон № 1700-VII).
За правилами статті 1 Закону № 1700-VІІ, корупційне правопорушення діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.
Правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.
Згідно з частиною 1 статті 27 Закону № 1700-VІІ, особи, зазначені у пункті 1 частини 1 статті 3 цього Закону, не можуть мати у прямому підпорядкуванні близьких їм осіб або бути прямо підпорядкованими у зв`язку з виконанням повноважень близьким їм особам.
Особи, які претендують на зайняття посад, зазначених у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані повідомити керівництво органу, на посаду в якому вони претендують, про працюючих у цьому органі близьких їм осіб.
Відповідно до частини 1-3, статті 28 Закону № 1700-VІІ, особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:
1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;
2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;
3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;
4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.
Особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, не можуть прямо чи опосередковано спонукати у будь-який спосіб підлеглих до прийняття рішень, вчинення дій або бездіяльності всупереч закону на користь своїх приватних інтересів або приватних інтересів третіх осіб.
Безпосередній керівник особи або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади протягом двох робочих днів після отримання повідомлення про наявність у підлеглої йому особи реального чи потенційного конфлікту інтересів приймає рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів, про що повідомляє відповідну особу.
Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 65 Закону № 889-VIII, дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
Так поданням Дисциплінарної комісії від 29.04.2025 №377/04-36-14-15 було, зокрема, встановлено наступне:
- Ступінь вини державного службовця: головний державний інспектор Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 своїми діями ймовірно порушила вимоги ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції» (із змінами), а також п. 3.6»Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби», затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 №52, а саме не врегульовано потенційний конфлікт інтересів по підприємствам СТОВ «Вікторія» (код 30231948) та СТОВ «Прогрес» (код 25523259) від яких її близька особа, чоловік, отримує дохід;
- Характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків: за результатами розгляду дисциплінарної справи відносно головного державного інспектора Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 . Дисциплінарною комісією зроблено висновок про наявність і її діях дисциплінарного проступку передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 ЗУ «Про державну службу»;
- Висновок про наявність у діях державного службовця дисциплінарного проступку: за результатами розгляду дисциплінарної справи відносно головного державного інспектора Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 . Дисциплінарною комісією зроблено висновок про наявність і її діях дисциплінарного проступку та підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності (п. 5 ч. 2 чт. 65 ЗУ «Про державну службу»), а саме, порушення вимог ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції» (із змінами), а також п. 3.6»Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби», затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 №52;
- Вид дисциплінарного стягнення: дисциплінарною комісією рекомендовано застосувати до головного державного інспектора Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження (п. 5 ч. 2 ст. 65, п. 1 ч.1 ст. 66 ЗУ «Про державну службу»).
В контексті спірного питання суд не може погодитися з доводами відповідача щодо наявності у позивача потенційного конфлікту інтересів та з цього приводу зазначає наступне.
Відповідно до частини 1 статті 1 Закону № 1700-VІІ, потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.
Згідно з методичними рекомендаціями «Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції», наданих Національним агентством з питань запобігання корупції від 21.10.2022 № 13, роз`яснено, що приватний інтерес може впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій лише під час реалізації службових/представницьких повноважень, що є дискреційними.
Згідно пункту 1.6. розділу І Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 № 1395/5 дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.
Згідно з пунктом 2.4. розділу ІІ Методології проведення антикорупційної експертизи, дискреційні повноваження мають такі ознаки:
1) дозволяють органу (особі, уповноваженій на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) на власний розсуд оцінювати юридичний факт (фактичний склад), внаслідок чого можуть виникати, змінюватись або припинятись правовідносини;
2) дозволяють на власний розсуд обирати одну із декількох запропонованих у нормативно-правовому акті, проекті нормативно-правового акта форм реагування на цей юридичний факт;
3) надають можливість органу (особі, уповноваженій на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) на власний розсуд вибирати міру публічно-правового впливу щодо фізичних та юридичних осіб, його вид, розмір, спосіб реалізації;
4) дозволяють органу (особі, уповноваженій на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) обрати форму реалізації своїх повноважень - видання нормативного або індивідуально-правового акта, вчинення (утримання від вчинення) адміністративної дії;
5) наділяють орган (особу, уповноважену на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) правом повністю або частково визначати порядок здійснення юридично значущих дій, у тому числі строк та послідовність їх здійснення;
6) надають можливість органу (особі, уповноваженій на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) на власний розсуд визначати спосіб виконання управлінського рішення, у тому числі передавати виконання прийнятого рішення підлеглим особам, іншим органам державної влади та місцевого самоврядування, встановлювати строки і процедуру виконання.
Основні посадові обов`язки головного державного інспектора Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області визначені в розділі 3 посадової інструкції, затвердженої в.о. начальника ГУ ДПС У Дніпропетровській області Наталею Федаш 11.11.2024 року:
1. здійснення реєстрації та ведення обліку платників податків, єдиного внеску, об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням, формування та ведення Державного реєстру фізичних осіб-платників податків, Єдиного банку даних про платників податків- юридичних осіб, реєстрів, ведення яких покладено законодавством на котролюючі органи, ведення обліку рахунків платників;
2. забезпечення реєстрації платників ПДВ:
- внесення інформаційного фонду реєстру платників ПДВ даних із заяв про анулювання реєстрації платників ПДВ;
- отримання від платників податків у паперовій формі; обробки електронних та паперових запитів на отримання витягів;
- формування і надання витягів з Реєстру платників ПДВ;
3. реєстрація фізичних осіб-платників податків, формування та ведення Державного реєстру фізичних осіб платників податків;
4. облік об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням, облік рахунків платників податків;
5. забезпечення ведення реєстру страхувальників;
6. забезпечення обліку платників єдиного внеску;
7. забезпечення надання адміністративних послуг в межах компетенції;
8. відповідальна за організацію роботи, пов`язаної з захистом персональних даних з ДРФО при їх обробці;
9. участь у організації виконання завдань та доручень керівництва ДПІ з питань, що належать до компетенції сектору.
Досліджуючи посадову інструкцію головного державного інспектора Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області, судом не встановлено, що позивач перебував в умовах суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень у відношенні до СТОВ «Вікторія» (код 30231948) та СТОВ «Прогрес» (код 25523259), від яких її близька особа, чоловік, отримує дохід.
Крім того, у поясненнях головного державного інспектору Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області Сіянко Вікторії Анатоліївни (вх. №1387/04-36-50-05 від 04.04.2025 року), було, зокрема, зазначено, що договірні відносини її чоловіка з юридичними особами не впливають на виконання її функціональних повноважень. Крім того, зауважено, що у доповідній записці не зазначено посилання на пункт посадової інструкції головного державного інспектора Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ГУ ДПС у Дніпропетровській області Сіянко В.А. до якого встановлено можливість потенційного конфлікту інтересів при виконанні ОСОБА_1 власних службових повноважень відносно підприємств СТОВ «Вікторія» та СТОВ «Прогрес» від яких її близька особа - чоловік, отримує задекларований дохід. Вважає, що застосування вищевказаного формулювання є безпідставним, необґрунтованим та не підлягає розгляду Дисциплінарною комісією як можливий потенційний конфлікт інтересів при виконанні нею власних службових повноважень відносно підприємств СТОВ «Вікторія» та СТОВ «Прогрес» в зв`язку з відсутністю в її посадовій інструкції повноважень, та обов`язків пов`язаних з обслуговуванням юридичних осіб та розглядом вхідної кореспонденції від юридичних осіб.
Також у доповідній записці є посилання на лист управління організації роботи ГУ ДПС від 25.02.2025 № 399/04-36-01-12, який в матеріалах дисциплінарного провадження відсутній та має суттєво важливе значення при розгляді дисциплінарного провадження, що не дає їй можливості всебічно та в повному обсязі вивчити матеріали дисциплінарного провадження та надати обґрунтоване пояснення, а саме відсутні переліки листів та рекомендації накладені керівництвом ГУ ДПС у Дніпропетровській області щодо виконавців цих листів, як вказано в доповідній записці № 231/04-36-14-15 від 06.03.2025, що СТОВ «Вікторія» та СТОВ «Прогрес» протягом 2024 року 11 та 18 разів відповідно, надсилали листи до ГУ ДПС. Звернуто увагу, що ці листи не були розписані на неї, як виконавця та не були розписані у 2024 році на Солонянську ДПІ та 2025 році на Солонянський сектор обслуговування платників Дніпровської ДПІ.
Також відповідно до пояснень завідувача Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області Бик Людмили Валентинівни (вх. №1388/04-36-50-05 від 04.04.2025 року), відповідно до посадової інструкції ГДІ Сіянко В.А. та Положення про Дніпровської ДПІ про Солонянський сектор обслуговування платників не встановлено можливості виникнення потенційного конфлікту інтересів при виконанні Сіянко В.А. власних службових повноважень відносно СТОВ «Прогрес» (код 25523259) та СТОВ «Вікторія» (код 30231948), так як ОСОБА_1 не здійснює нарахування податків і зборів юридичним та фізичним особам, не проводить камеральні та документальні перевірки, не вживає заходи по стягненню податкового боргу платників податків, не надає довідки про підтвердження статусу платника єдиного податку 4 групи, не розглядає заяви щодо видачі ліцензій. ОСОБА_1 здійснює сервісне обслуговування платників податків та надає адміністративні послуги у межах посадової інструкції. Також від управління організації роботи отримана службова записка від 02.04.2025 №651/04-36-01-12 яким Дніпровській ДПІ надано інформацію щодо надходження до ГУ ДПС у Дніпропетровській області листів від СТОВ «Прогрес » та СТОВ «Вікторія» та які адресовані на структурні підрозділи Головного управління в Дніпропетровській області. Працівники Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ДПІ (колишньої Солонянської ДПІ) відсутні в переліку виконавців. Контроль за своєчасністю, повнотою нарахування та сплати податків з юридичних осіб, в тому числі платників єдиного податку 4 групи території обслуговування Солонянської ТГ здійснює Новомосковський відділ податків і зборів з юридичних осіб у класі вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур управління оподаткування юридичних осіб. Новомосковський відділ податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб здійснює контроль за своєчасністю та повнотою сплати майнових податків і зборів, податку з доходу фізичних осіб, в тому числі за розрахунками з оренди майна(земельних часток (паїв). Посадові обов`язки головним державним інспектором ОСОБА_1 завжди виконується вчасно, добросовісно та відповідально. З працівниками ДПІ систематично проводиться роз`яснювальна робота та професійні навчання щодо безумовного дотримання вимог діючого законодавства України, правил етичної поведінки, вимог Закону України Про запобігання корупції", наказу ДПС України "Про затвердження Антикорупційної програми Державної податкової служби України на 2023-2025 роки", порядків доступу до інформації в інформаційних, електронних, комунікаційних та інформаційно - комунікаційних системах ДПС України.
Потенційний конфлікт інтересів - це конфлікт інтересів, який може виникнути в майбутньому. Потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.
Перший елемент - це наявність у державного службовця повноваження, які можуть бути використані для задоволення приватного інтересу. Другий елемент - це наявність у державного службовця приватного інтересу в тій сфері, в якій він виконує зазначені вище повноваження. І третій елемент - це ризик впливу приватного інтересу державного службовця на об`єктивність чи неупередженість прийняття ним рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених обов`язків та повноважень в майбутньому.
При цьому, всі три елементи повинні бути доведені, а не ґрунтуватися на припущеннях.
Суд зазначає, що під час судового розгляду справи відповідач не зазначив, в чому полягав потенційний конфлікт інтересів ОСОБА_1 , не проаналізував усі три елементи потенційного конфлікту інтересів, фактично висновок базується на припущеннях суб`єкта владних повноважень, а не реальних доказах.
Крім того, передбачений пунктом 2 частини 1 статті 28 Закону «Про запобігання корупції» обов`язок державного службовця повідомити керівника про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли він дізнався про наявність такого конфлікту, має на меті забезпечення вжиття керівником заходів щодо врегулювання конфлікту інтересів підлеглої особи шляхом прийняття відповідного рішення у дводенний строк. Момент, коли державний службовець дізнався про наявність у нього конфлікту інтересів, має бути зумовлений об`єктивними обставинами, за яких у сфері його службових повноважень виникає приватний інтерес або приватні інтереси перетинаються зі службовими повноваженнями. Водночас, Закон прямо не вказує на форму такого повідомлення, у якій державний службовець має донести інформацію про конфлікт інтересів до керівника, та не передбачає порядок обліку таких повідомлень в державному органі.
Відповідач, приймаючи оскаржуване рішення про застосування дисциплінарного стягнення, а також, обґрунтовуючи свої заперечення проти позову, не зазначив та не навів жодного випадку розгляду та вирішення питання щодо реалізації та здійснення такої реалізації позивачем своїх службових повноважень за посадою головного державного інспектора Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ГУ ДПС у Дніпропетровській області стосовно СТОВ «Прогрес » та СТОВ «Вікторія», також не надав суду будь-яких належних доказів існування таких обставин при проходженні позивачем державної служби в органах податкової служби.
Як наслідок, позивач, виконуючи свої службові повноваження державного службовця, реалізація яких не стосувалася СТОВ «Прогрес » та СТОВ «Вікторія», не перебував в умовах суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, тобто, не перебував в умовах конфлікту інтересів, визначеного Законом України «Про запобігання корупції».
Відсутність у позивача конфлікту між приватним інтересом та службовими повноваженнями і сферою їх реалізації, за таких обставин не утворює порушення ним вимог статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» та пункту 3.6 розділу 3 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом за №52 від 02.09.2019, висновок про допущення якого слугував підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та винесення оскаржуваного наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення.
Відтак, на переконання суду, в діях позивача відсутній склад дисциплінарного проступку порушення вимог статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», вимог п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889, пункту 3.6 розділу 3 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом Державної податкової служби України за №52 від 02.09.2019, що виразився в не врегулюванні потенційного конфлікту інтересів по підприємствам СТОВ «Вікторія» (код 30231948) та СТОВ «Прогрес» (код 25523259) від яких її близька особа, чоловік, отримує дохід.
При цьому, суд не досліджує порушення чи дотримання відповідачем строку притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, оскільки суд дійшов висновку про відсутність факту дисциплінарного проступку зі сторони ОСОБА_1 ..
Відповідно до частини 1 статті 65 Закону № 889-VIII, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Дисциплінарний проступок - це протиправна винна дія або бездіяльність чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (частина 1 статті 65 Закону № 889).
Поряд з цим, дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується суб`єктом призначення до державного службовця, який порушив службову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.
У той же час, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.
Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності.
Процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначає Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року № 1039 (далі - Порядок № 1039).
Пунктом 33 Порядку № 1039 визначено, що комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.
Дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.
Слід зауважити, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані зокрема Законом № 889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації.
Подібні за своїм змістом правові висновки сформовано Верховним Судом у постановах від 16 березня 2021 року у справі № 140/2819/19, від 26 січня 2021 року у справі № 420/2949/19, від 04 вересня 2020 року у справі № 826/6165/17.
Зокрема, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 16.03.2021 у справі № 140/2819/19 суд дійшов висновку, що для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом № 889-VIII та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Приймаючи до уваги цей факт, суд зазначає, що висновок службового розслідування не підтверджує порушення ОСОБА_1 пункту 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», в частині не врегулювання потенційного конфлікту інтересів, що вказує на відсутність в діях позивача складу дисциплінарного проступку, оскільки матеріалами справи підтверджено протилежне.
Правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна перевірятися судами насамперед в тому, чи таке рішення прийнято в межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях особи є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення, чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) з учиненим особою діянням.
Суб`єкт владних повноважень, у свою чергу, повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достатніми доказами, зокрема, матеріалами дисциплінарної справи, тощо. При цьому, саме лише відтворення у висновках за результатами дисциплінарного провадження фабули певного правопорушення, не є достатнім для того, щоб вважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення дисциплінарного провадження, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час такого провадження поясненнями та документами, тобто обґрунтовано з урахуванням всіх обставин, що мають значення для подальшого прийняття рішення за наслідками такого провадження.
За приписами частини першої та другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно з частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Приписами статті 90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
З аналізу вказаних положень та зважаючи на докази, наявні в матеріалах справи, суд приходить до висновку, що наказ ГУ ДПС у Дніпропетровській області «Про накладення дисциплінарного стягнення» від 02.05.2025 року №10-дс, яким було застосовано до головного державного інспектора Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження за вчинення нею дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 ЗУ «Про державну службу» не може вважатися прийнятим безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, а відтак, не може відповідати критеріям правомірності, визначених частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Питання щодо розподілу судових витрат врегульовані ст.139 КАС України.
Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
З огляду на положення вказаної статті та зважаючи на задоволення позовних вимог ОСОБА_1 у повному обсязі, понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору у загальному розмірі 1211,20 грн. підлягають відшкодуванню на користь останньої шляхом стягнення цих коштів на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області «Про накладення дисциплінарного стягнення» від 02.05.2025 року №10-дс, яким до головного державного інспектора Солонянського сектору обслуговування платників Дніпровської ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження за вчинення нею дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 ЗУ «Про державну службу».
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.С. Луніна