Справа № 420/16330/25
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2025-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

04 вересня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Скупінської О.В., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКРР НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області (65012, м. Одеса, вул. Канатна, 83, ) про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду 26.05.2025 позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області, в якій позивач просить суд:

1. Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області по не проведенню щорічного перерахунку пенсії ОСОБА_1 , починаючи з 01.01.2020 року з урахуванням щорічного підвищення (з 01 січня кожного календарного року, починаючи з 01.01.2020 року) мінімальної заробітної плати як складової при визначенні розміру посадового окладу за посадою «Начальник відділу помічник начальника інженерних військ Південного ОК» та окладу за військовим (спеціальним) званням станом на 01 січня календарного року, в якому проводиться перерахунок пенсії;

2. Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області провести починаючи з 01.01.2020 року перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 , з урахуванням щорічного підвищення (з 01 січня кожного календарного року, починаючи з 01.01.2020 року) мінімальної заробітної плати як складової при визначенні розміру посадового окладу за посадою «Начальник відділу помічник начальника інженерних військ Південного ОК» та окладу за військовим (спеціальним) званням станом на 01 січня календарного року, в якому проводиться перерахунок пенсії;

3. Стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області на користь ОСОБА_1 грошові кошти в сумі 1757090 (один мільйон сімсот п`ятдесят сім тисяч дев`яносто) грн. 85 коп. в якості компенсації майнової шкоди за період з 01.01.2020 року по 30.04.2025 року, завданої ОСОБА_1 протиправною бездіяльністю Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області по непроведенню щорічного (станом на 01 січня кожного календарного року, починаючи з 01.01.2020 року) перерахунку пенсії у зв`язку зі щорічним підвищенням мінімальної заробітної плати як складової при визначенні розміру посадового окладу за посадою «Начальник відділу помічник начальника інженерних військ Південного ОК» та окладу за військовим (спеціальним) званням станом на 01 січня календарного року, в якому проводиться перерахунок пенсії. Грошові кошти стягнути з будь-якого рахунку Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області;

4. Стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області на користь ОСОБА_1 грошові кошти в сумі 585372 (п`ятсот вісімдесят п`ять тисяч триста сімдесят дві) грн. 32 коп. , які враховують «інфляційну складову» грошового зобов`язання (за період з 01.01.2020 року по 31.03.2025 року), що виникло у Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області перед ОСОБА_1 у зв`язку зі щорічним непроведенням перерахунку пенсії (починаючи з 01.01.2020 року) на підставі щорічного підвищення мінімальної заробітної плати як складової при визначенні розміру посадового окладу за посадою «Начальник відділу помічник начальника інженерних військ Південного ОК» та окладу за військовим (спеціальним) званням станом на 01 січня календарного року, в якому проводиться перерахунок пенсії. Грошові кошти стягнути з будь-якого рахунку Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області;

5. Стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області на користь ОСОБА_1 грошові кошти в сумі 121915 (сто двадцять одна тисяча дев`ятсот п`ятнадцять) грн. 11 коп., які враховують « 3% річних» грошового зобов`язання (за період з 01.01.2020 року по 31.03.2025 року), що виникло у Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області перед ОСОБА_1 у зв`язку зі щорічним непроведенням перерахунку пенсії (починаючи з 01.01.2020 року) на підставі щорічного підвищення мінімальної заробітної плати як складової при визначенні розміру посадового окладу за посадою «Начальник відділу помічник начальника інженерних військ Південного ОК» та окладу за військовим (спеціальним) званням станом на 01 січня календарного року, в якому проводиться перерахунок пенсії. Грошові кошти стягнути з будь-якого рахунку Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області;

6. Стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області на користь ОСОБА_1 грошові кошти в сумі 172506 (сто сімдесят дві тисячі п`ятсот шість) 48 коп., які враховують «моральну шкоду» (за період з 01.01.2020 року по 30.04.2025 року), завдану ОСОБА_1 у зв`язку зі щорічним непроведенням перерахунку пенсії (починаючи з 01.01.2020 року) на підставі щорічного підвищення мінімальної заробітної плати як складової при визначенні розміру посадового окладу за посадою «Начальник відділу помічник начальника інженерних військ Південного ОК» та окладу за військовим (спеціальним) званням станом на 01 січня календарного року, в якому проводиться перерахунок пенсії. Грошові кошти стягнути з будь-якого рахунку Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області.

Позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовує тим, що він звільнився у запас з посади «Начальник відділу помічник начальника інженерних військ Південного ОК». З моменту звільнення з лав ЗСУ і по теперішній час отримує пенсію у відповідності до Закону №2262-XII «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб». Вважаючи, що починаючи з 01.01.2020 він має право на щорічний перерахунок своєї пенсії з урахуванням щорічного підвищення посадового окладу за посадою «Начальник відділу помічник начальника інженерних військ Південного ОК», з якої Позивач звільнився на пенсію; при цьому сам розмір мінімальної заробітної плати (МЗП) не є розрахунковою величиною для визначення посадового окладу, а застосований для визначення мінімальної величини, яка враховується як складова при визначенні розміру посадового окладу за вищеозначеною посадою та окладу за військовим (спеціальним) званням станом на 01 січня календарного року, в якому проводиться перерахунок пенсії. Крім того, на думку позивача за період з 01.01.2020 по 30.04.2025 відповідач по справі заборгував позивачу грошові кошти у сумі 1757090 грн 85 коп. (без врахування «інфляційної складової боргу» та « 3% річних») за порушений обов`язок боржника зі щорічного перерахунку пенсії заявника. А також обґрунтовано вважає, що відповідач повинен сплатити позивачу моральну шкоду в розмірі 7% від розрахункової величини майнової складової цього адміністративного позову (тобто, 7% від суми 2464378,28 грн) за весь період прострочення грошового зобов`язання.

02.06.2025 ухвалою судді прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 та відкрито провадження у адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

18.06.2025 до суду від представника відповідача Головного управління ПФУ в Одеської області надійшов відзив (вх. №ЕС/61418/25), в якому заявник просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

20.06.2025 від позивача надійшла відповідь на відзив (вх. №ЕС/62588/25).

Дослідивши матеріали справи в контексті заявлених вимог, суд вважає за необхідне залишити без руху позовну заяву з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини третьої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі № 510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

У питанні застосування строків звернення до суду у соціальних спорах Верховний Суд в складі судової палати у постанові від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19 сформував наступні висновки:

« 1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.»

У справі, яка розглядається, судом встановлено, що з позовом про перерахунок з 01.01.2020 пенсії позивача звернувся до суду 26 травня 2025 року.

Суд наголошує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами. Слід зазначити, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи, а для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Крім того, встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою. До того ж, за умови відсутності часових обмежень для звернення до суду за минулі періоди Пенсійний фонд України як центральний орган виконавчої влади був би позбавлений можливості реалізовувати покладені на нього завдання, зокрема здійснювати ефективний розподіл фінансових ресурсів для пенсійного забезпечення; така ситуація не відповідала б принципу юридичної визначеності у правовідносинах щодо пенсійного забезпечення у солідарній системі.

Як слідує з матеріалів позову, позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права за збігом невиправдано значного проміжку часу після того, як повинен був дізнатися про порушення своїх прав.

Висновки щодо застосування шестимісячного строку звернення до суду в аналогічних правовідносинах викладені у постанові Верховного Суду від 24 лютого 2025 року у справі №260/9791/23.

З огляду на наведене та беручи до уваги те, що позивач не надав заяви про поновлення строку звернення до суду та жодних доказів на її обґрунтування.

Позивач не подав заяву про поновлення строку звернення до суду із наведенням обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, чим не дотримав вимог частини шостої статті 161 КАС України.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.13 ст.171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Отже, позивачу необхідно надати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності пропуску цього строку або надати докази того, що строк звернення до суду не пропущено щодо позовних вимог в частині проведення щорічного перерахунку пенсії, починаючи з 01.01.2020 з урахуванням щорічного підвищення (з 01 січня кожного календарного року, починаючи з 01.01.2020) мінімальної заробітної плати як складової при визначенні розміру посадового окладу за посадою «Начальник відділу помічник начальника інженерних військ Південного ОК» та окладу за військовим (спеціальним) званням станом на 01 січня календарного року, в якому проводиться перерахунок пенсії та похідних вимог в цій частині.

За таких обставин, суд доходить до висновку, що даний позов слід залишити без руху.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 172 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити позивачу 5-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Олена СКУПІНСЬКА