Справа № 520/32309/24
Суддя: Васильєва І.А.
Дата ухвалення: 2025-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

03 вересня 2025 року

м. Київ

справа №520/32309/24

адміністративне провадження №К/990/35071/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Васильєвої І.А.,

суддів: Юрченко В.П., Хохуляка В.В.,

перевіривши касаційну скаргу Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія» на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 23.07.202 по справі №520/32309/24 за позовом Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія» до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

УСТАНОВИВ:

До Верховного Суду 20.08.2025 надійшла касаційна скарга Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія» на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 23.07.202 по справі №520/32309/24.

Як встановлено з Єдиного державного реєстру судових рішень, рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 09.04.2025 задоволено позов Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія» до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень. Визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення винесені Головним управлінням ДПС у Харківській області відносно Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія» від 06.08.2024 №2 форма «Д», яким донараховано податок з доходів іноземних юридичних осіб на суму 58045400,00 грн. та штраф 14511350,00 грн.; від 28.10.2024 № 3 форма «ПН», яким нараховано штраф за відсутність складання та/або реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань на суму 176800,00 грн.; від 08.08.2024 №3 форма «Р», яким збільшено суму грошового зобов`язання з ПДВ на суму 19775719,00 грн. та нараховано штраф 4943929,75 грн.; від 08.08.2024 № 3 форма «В4», яким встановлено завищення від`ємного значення з ПДВ на 21864999,00 грн.; від 09.08.2024 №1 форма «Д», яким донараховано штраф за порушення термінів сплати ПДФО в сумі 113449,86 грн. та пеню 1454,31 грн. Справа розглядалася в порядку загального позовного провадження.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 23.07.2025 апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області залишено без задоволення. Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.04.2025 по справі №520/32309/24 залишено без змін.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 29.04.2025 заяву Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія» про ухвалення додаткового рішення щодо стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Харківській області на користь СТОВ «Мрія» судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 1000000,00 грн залишено без задоволення.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 23.07.2025 апеляційну скаргу Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія» задоволено частково. Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 29.04.2025 по справі №520/32309/24 скасовано. Ухвалено постанову, якою заяву Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія» про ухвалення додаткового рішення про стягнення витрат на професійну правничу допомогу в суді першої інстанції задоволено частково. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області на користь Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія» суму витрат на професійну правничу допомогу в суді першої інстанції у розмірі 10000,00 грн.

При вирішенні питання про відповідність касаційної скарги вимогам Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судом встановлено наступне.

Відповідно до частини 1 статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначається підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

Верховний Суд зазначає, що відповідно до частини 4 статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами 2 і 3 статті 353 цього Кодексу.

Верховний Суд зауважує, що обов`язковими умовами при оскарженні судових рішень на підставі пунктів 1, 2, 3 частини 4 статті 328 КАС України є зазначення у касаційній скарзі:

- норми матеріального права, яку неправильно застосовано судами; постанови Верховного Суду і який саме висновок щодо застосування цієї ж норми у ній викладено; висновку судів, який суперечить позиції Верховного Суду; обґрунтування в чому полягає подібність правовідносин у справах (у якій викладено висновок Верховного Суду i у якій подається касаційна скарга) (для пункту 1 частини 4 статті 328 КАС України);

- норми матеріального права, яку неправильно застосовано судом апеляційної інстанції; постанови Верховного Суду, у якій викладено висновок щодо правильного застосування норми права, від якого належить відступити; вмотивованого обґрунтування необхідності такого відступу; висновку, який, на думку скаржника, відповідає правильному тлумаченню і застосуванню цієї норми (для пункту 2 частини 4 статті 328 КАС України);

- норми матеріального права, яку неправильно застосовано судом апеляційної інстанції, висновок щодо правильного застосування якої ще не сформульовано Верховним Судом; висновку апеляційного суду, який, на переконання скаржника, є неправильним; обґрунтування у чому полягає помилка суду при застосуванні відповідної норми права та як, на думку скаржника, відповідна норма повинна застосовуватися (для пункту 3 частини 4 статті 328 КАС України).

У разі, якщо скаржник вважає, що судами порушено норми процесуального права щодо не дослідження зібраних у справі доказів, неповного встановлення обставин справи, або встановлення обставин, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів (пункт 4 частини 4 статті 328 КАС України), у касаційній скарзі має бути конкретно зазначено або обставини, які встановлені на підставі недопустимих доказів та чому на думку скаржника останні є недопустимими, або зібрані у справі докази, які судом не досліджені, що могло б давати підстави для висновку про порушення цим судом норм процесуального права. При цьому пункт 4 частини 4 статті 328 КАС України є відсильною нормою, обґрунтування необхідності касаційного оскарження таким пунктом можливе лише у взаємозв`язку із посиланням на відповідний пункт та частину статті 353 КАС України.

Скаржником вказано підставою касаційного оскарження пункт 1 частини 4 статті 328 КАС України, зазначено, що часткове задоволення судом заяви про ухвалення додаткового рішення щодо відшкодування витрат на правничу допомогу у розмірі 10000,00 грн є порушенням норм процесуального права, зокрема частини 7 статті 139 та пункту 3 частини 1 статті 252 КАС України, та обмежує право позивача на відшкодування понесених ним судових витрат, що гарантовано статтею 132 КАС України. На думку скаржника, судом апеляційної інстанції не враховано правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2022 у справі №922/1964/21, від 19.02.2020 у справі №755/9215/15-ц, постанові Верховного Суду від 28.12.2020 у справі №640/18402/19. Скаржником зауважено, що висновки суду апеляційної інстанції суперечать приписам статей 627, 632 Цивільного кодексу України, адже згідно з частиною 1 статті 627 Цивільного кодексу України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Це означає, що загального обмеження щодо максимальної суми гонорару адвоката законодавством України не встановлено. Адвокатський гонорар може бути фіксованою сумою, погодинною оплатою або відсотком від суми позову, якщо це не суперечить правилам адвокатської етики.

Як встановлено з Єдиного державного реєстру судових рішень, судом апеляційної інстанції враховано правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 14.11.2019 у справі №826/15063/18, від 22.10.2024 у справі №160/7922/20, від 21.01.2021 у справі №280/2635/20, від 05.03.2021 у справі №200/10801/19-а, від 23.01.2025 по справі №240/32993/23, зроблено висновок, що сума в розмірі 10000,00 грн. в якості судових витрат, пов`язаних з правничою допомогою під час розгляду справи в Харківському окружному адміністративному суді, які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, є співмірною із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Скаржником не наведено підстав щодо помилковості врахування судом апеляційної інстанції таких правових позицій Верховного Суду, або необхідності відступу від такої практики Верховного Суду, або спростування подібності правовідносин.

Верховний Суд зазначає, що у касаційній скарзі скаржник повинен навести мотиви незгоди з судовим рішенням з урахуванням передбачених КАС України підстав для його скасування або зміни (статті 351-354 Кодексу) з вказівкою на конкретні висновки суду, рішення якого оскаржується, із одночасним зазначенням норм права (пункт, частина, стаття), які неправильно застосовані цим судом при прийнятті відповідного висновку. Касаційна скарга повинна містити посилання на конкретні порушення відповідної норми (норм) права чи неправильність її (їх) застосування. Скаржник повинен зазначити конкретні порушення, що є підставами для скасування або зміни судового рішення (рішень), які, на його думку, допущені судом при його (їх) ухваленні, та навести аргументи в обґрунтування своєї позиції.

З урахуванням змін до КАС України, які набрали чинності 08.02.2020, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.

Відтак, скаржнику слід викласти передбачені частиною 4 статті 328 КАС України підстави для касаційного оскарження судових рішень з урахуванням доводів суду апеляційної інстанції.

Згідно з частиною 2 статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

За правилами частини 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до вищенаведеного, керуючись статтями 328-330, 332, 355, 359 КАС України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія» на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 23.07.202 по справі №520/32309/24 залишити без руху.

Установити скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги шляхом належного викладення підстав касаційного оскарження.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

І.А. Васильєва

В.П. Юрченко

В.В. Хохуляк ,

Судді Верховного Суду