Справа № 120/12351/25
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2025-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

03 вересня 2025 р. Справа № 120/12351/25

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Слободонюк Михайло Васильович, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 мобільний прикордонний загін Державної прикордонної служби України) до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно набутих коштів,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду засобами поштового зв`язку 01.09.2025 надійшла позовна заява військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 мобільний прикордонний загін Державної прикордонної служби України) до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно набутих коштів в сумі 6040,46 грн.

Частиною 1 статті 171 КАС України передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 160, 161, 172 цього Кодексу, та чи не має інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши матеріали позовної заяви вважаю, що наявні підстави для її повернення з огляду на наступне.

Згідно з частиною 2 статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до частини 1 статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Так, згідно частини 3 статті 55 КАС України, юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Відповідно до пункту 3 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Отже, однією із підстав для повернення позовної заяви є факт її не підписання позивачем.

Як передбачено частиною 10 статті 44 КАС України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Таким чином положення процесуального закону імперативно визначають обов`язок учасника справи власноручно підписувати подані до суду заяви (позовні заяви) у випадку подання їх до суду в паперовій формі. В електронній же формі підписуються позовні заяви виключно у випадках, якщо вони направляються до суду через систему "Електронний суд".

Тобто, у випадку направлення позовної заяви в письмовій формі особистий власноручний підпис учасника справи на поданій ним до суду заяві є обов`язковим реквізитом такої заяви (позовної заяви), адже надає їй юридичної сили та вказує на власне волевиявлення особи, яка звертається до суду, на вчинення певної процесуальної дії.

Як вбачається із позовної заяви, яка надійшла на адресу суду 01.09.2025 в паперовій формі через засоби поштового зв`язку, така заява подана ОСОБА_2 , як представником військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 мобільний прикордонний загін Державної прикордонної служби України). На підтвердження повноважень представником надано виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань №95 від 14.11.2024 (номер та дата формування виписки).

Однак, вказана позовна заява не скріпила власноручним підписом представника, зокрема в кінці тексту позовної заяви відсутній особистий підпис ОСОБА_3 .

Питання про те, яким чином має бути підписана позовна заява, яка подана до суду в письмовій формі досліджувала Велика Палата Верховного Суду при розгляді справи № 930/191/23.

Так, згідно висновків, викладених Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 11.09.2024 року по справі № 930/191/23, підпис - це графічний знак або набір знаків, який особа ставить на документі для підтвердження його автентичності, згоди або авторства.

Зазвичай підпис розташовується у кінці документа після його основного тексту та відомостей про додатки (у разі їх наявності). Наведене зумовлене тим, що підпис ідентифікує автора і слугує задля підтвердження того, що особа, яка його підписала, ознайомлена із документом і погоджується з його змістом. В юридичному сенсі, підпис є підтвердженням певної дії, угоди чи зобов`язання і надає документу юридичну силу.

Велика Палата виходила із того, що за наведеною логікою підпис особи, яка звертається з процесуальним документом до суду, підсумовує викладене вище за текстом, що тим самим унаочнює погодження з усім тим, що в ньому наведено. Хоча формально у процесуальному законі немає формалізованої вимоги щодо розташування місця накладення підпису заявника (автора звернення), проте це випливає із його змісту і духу закону.

Отже, належним виконанням вимог процесуального закону щодо підписання письмового документа є здійснення особою підпису після основного тексту цього документа чи відомостей про його додатки (у разі їх наявності).

Велика Палата Верховного Суду з метою формування єдиної правозастосовної практики відступила від висновку, викладеного в постановах Верховного Суду у складі колегій суддів Касаційного адміністративного суду: від 26 жовтня 2022 року у справі N 120/11814/21-а (адміністративне провадження N К/990/9272/22), від 28 березня 2023 року у справі N 120/2708/22 (адміністративне провадження N К/990/24006/22), від 17 травня 2023 року у справі N 120/2366/22-а (адміністративне провадження N К/990/32588/22, К/990/36151/22), від 08 червня 2023 року у справі N 120/5397/22 (адміністративне провадження N К/990/9991/23), щодо вирішення питання про прийняття судом документа, що не містить підпису особи, яка його подала, під текстом скарги або під відміткою про наявність додатків, та зазначила, що належним виконанням вимог процесуального закону щодо підписання письмового документа є здійснення особою підпису після основного тексту цього документа чи відомостей про його додатки (у разі їх наявності), що свідчитиме про дійсне схвалення автором документа його тексту та унеможливить спотворення його змісту. Такий підхід запобігатиме зловживанню заявником своїми процесуальними правами в частині оспорення юридичної сили документа (його підписання чи непідписання), а також усуватиме сумніви в інших учасників відповідних правовідносин щодо правових наслідків подання такого документа (пункт 73).

Крім того, у пункті 74 ухвали від 11 вересня 2024 року у справі N 930/191/23 (провадження N 14-72цс24) Велика Палата Верховного Суду наголосила на тому, що такий підхід не звужує обсягу існуючих процесуальних прав учасників судового процесу, а створює підґрунтя для належного використання таких прав та запобігає їх зловживанню. У такому разі потреба в дотриманні завдання відповідного судочинства превалює над бажанням особи розташувати підпис в іншому місці, ніж під текстом його документа, особливо коли таке бажання не має переконливого обґрунтування.

Суд вкотре наголошує, що вказана позовна заява подана до суду в письмовій формі через засоби поштового зв`язку (а не в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи), а тому в силу вимог ч. 10 ст. 44 КАС України мала бути підписана власноручним підписом особи, яка подала таку заяву, в кінці тексту позовної заяви чи відомостей про його додатки, чого дотримано не було.

Таким чином, відсутність особистого власноручного підпису представника позивача на такій позовній заяві цілком обґрунтовано дає підстави стверджувати про недотримання вимог, які є необхідними для реалізації права на звернення до суду, що згідно пунктом 3 частини 4 статті 169 КАС України є підставою для повернення позовної заяви.

Відтак, позовну заяву військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 мобільний прикордонний загін Державної прикордонної служби України) необхідно повернути позивачу та роз`яснити, що відповідно до частини 8 статті 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 169, 171, 248 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 мобільний прикордонний загін Державної прикордонної служби України) до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно набутих коштів, разом з доданими до неї матеріалами повернути позивачеві.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя Слободонюк Михайло Васильович