Справа № 640/21753/21
Суддя: Сорока Юрій Юрійович
Дата ухвалення: 2025-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2025 року ЛуцькСправа № 640/21753/21

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Сороки Ю.Ю.,

розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень № від 18.03.2019 року та № від 18.03.2019 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ГУ ДПС в м. Києві на підставі акту перевірки від 31.01.2019 №172 «Про результати документування позапланової перевірки з питань дотримання вимог своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податку на доходи фізичних осіб та військового збору з отриманого доходу у вигляді додаткового блага платника податків Полубєдової- ОСОБА_2 за період з 01.01.2017 по 31.12.2017» винесено податкові повідомлення-рішення № від 18.03.2019, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на доходи фізичних осіб на суму 267845,26 грн, пені на суму 42686,46 грн та штрафних санкцій на суму 66961,32 грн; № від 18.03.2019, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем військовий збір на суму 22320,44 грн та штрафних санкцій на суму 5580,11 грн.

Позивач вважає, що прощена сума боргу не є доходом платника податків, який підлягає оподаткуванню в порядку, визначеному абз. д пп.164.2.17 п.164.2 ст.164 ПК України, оскільки законодавець під додатковим благом розуміє тільки основну суму боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, і не включає в цю суму боргу (кредиту) проценти, нараховані за користування кредитом, прощені (анульовані) кредитором.

Крім того, відповідно до п.2 ч.1 Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо реструктуризації зобов`язань за кредитами в іноземній валюті та адаптації процедур неплатоспроможності фізичних осіб» від 13 квітня 2021 року № 13 83-IX, який набрав чинності 23.04.2021, постановлено внести до Податкового кодексу України такі зміни:2) у підпункті 164.2.17 пункту 164.2 статті 164: абзац перший підпункту "д" викласти в такій редакції: "д) основної суми боргу (кредиту) платника податку (крім суми прощеного (анульованого) основного боргу платника податку за іпотечним кредитом в іноземній валюті, забезпеченим іпотекою житлової нерухомості), прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 25 відсотків однієї платника податку дохід, отриманий як додаткове благо у вигляді суми прощеного (анульованого) основного боргу платника податку за іпотечним кредитом в іноземній валюті, забезпеченим іпотекою житлової нерухомості, мають зворотну дію у часі, а тому підлягають застосуванню до спірних правовідносин.

З урахуванням наведеного, вважає, що наявні підстави для скасування податкових повідомлень-рішень № від 18.03.2019 та № від 18.03.2019, якими було донараховано податок на доходи фізичних осіб та військовий збір.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.09.2021 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Свою позицію мотивує тим, що платник податків - фізична особа ОСОБА_1 в 2017 році відповідно даних ЦБД ДРФО ДФС України мала взаємовідносини з ПАТ «УКРСИББАНК» та отримала оподатковуваний дохід як додаткове благо у вигляді основної суми боргу, анульованої кредитором, що підтверджується інформацією ПАТ «УКРСИББАНК». Дана інформація була підтверджена листом ПАТ «УКРСИББАНК» від 22.11.2018 №14-2-02/65629.

Відповідно до наявної податкової інформації платник податків-фізична особа ОСОБА_1 протягом перевіряємого періоду отримала дохід, який згідно з Податковим Кодексом України підлягає включенню до загального місячного /річного) оподаткованого доходу та відображенню платником в податковій декларації про майновий стан та доходи.

За даними відомостей з Центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб ДФС України про суми виплачених доходів за період з 01.01.2017 по 31.12.2017 платник податків - фізична особа ОСОБА_1 отримала доходи у загальній сумі 1 488 029, 21 грн з ознакою доходу « 126».

В порушенні абзацу «д» пп.164.2.17 п.164.2 ст.164, п.167.1 ст.167 та п.179.7 ст.179 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 року №2755-Vl зі змінами та доповненнями платником податків - фізичною особою ОСОБА_1 було занижено податкові зобов`язання податку з доходів фізичних осіб на загальну суму 267 845,26 гривень.

Крім того, в порушенні п. 16-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового Кодексу України від 02.12.2010 року №2755-Vl зі змінами та доповненнями платником податків - фізичною особою ОСОБА_1 не нараховано та не сплачено військового збору у розмірі 22 320,44 гривень.

Оскільки позивачем не виконано обов`язок щодо відображення додаткового блага у податковій декларації, не сплачено податкові зобов`язання, то відповідач при винесенні оскаржуваних податкових повідомлень-рішень діяв в межах норм діючого законодавства.

Законом України від 13.12.2022 №2825-IX Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду (далі - Закон № 2825-IX) ліквідовано вказаний адміністративний суд. Так, відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону №2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя. Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ, але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України.

Окружний адміністративний суд міста Києва супровідним листом від 22.02.2024 №03-19/6501/24 Про скерування за належністю справи на виконання положень п.2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону №2825-ІХ надіслав адміністративну справу №640/18364/21 до Київського окружного адміністративного суду. У подальшому Київський окружний адміністративний суд на виконання Закону України Про внесення зміни до пункту 2 розділу ІІ прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399, передав судові справи Волинському окружному адміністративному суду.

Справа надіслана Київським окружним адміністративним судом до Волинського окружного адміністративного суду для розгляду та надійшла до суду 27.02.2025, що підтверджується даними реєстрації на вхідному штампі за вхідним №9883/25.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 04 березня 2025 року до провадження адміністративну справу №640/21753/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень, судовий розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін суддею одноособово.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду 16 червня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень залишено без руху, позивачу надано строк на усунення позовної заяви шляхом подання до суду доказів про дійсну адресу місця проживання / перебування позивача.

Ухвалою суду від 14.07.2025 розгляд справи продовжено.

Враховуючи вимоги статті 262 КАС України судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (у письмовому провадженні).

Дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити повністю з таких мотивів та підстав.

Судом встановлено, що на підставі п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20, п.п.75.1.2 п.75.1 ст.75 п.п.78.1.2 п.78.1 ст.78, ст.79, п.82.2 ст.82 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-VI зі змінами та доповненнями, відповідно до наказу про проведення позапланової невиїзної перевірки від 11.01.2019 №276, головним державним ревізором-інспектором відділу контрольно- перевірочної роботи самозайнятих осіб управління контрольно-перевірочної роботи фізичних осіб проведена документальна позапланова невиїзна перевірка з питань дотримання вимог своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податку на доходи фізичних осіб та військового збору з отриманого доходу як додаткове благо у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податків, прощеного (анульованого) кредитором ПАТ «УКРСИББАНК» () платника податків - фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за період з 01.01.2017 по 31.12.2017, за результатами якої складено акт перевірки від 31.01.2019 №172/26-15-42-03-.

В акті перевірки від 31.01.2019 №172/26-15-42-03- контролюючим органом зафіксовано, що платник податків - фізична особа ОСОБА_1 в 2017 році відповідно даних ЦБД ДРФО ДФС України мала взаємовідносини з ПАТ «УКРСИББАНК» та отримала оподатковуваний дохід як додаткове благо у вигляді основної суми боргу, анульованої кредитором, що підтверджується інформацією ПАТ «УКРСИББАНК».

Листом від 22.11.2018 №14-2-02/65629 року ПАТ «УКРСИББАНК» підтверджує інформацію про суми виплачених (нарахованих) доходів у вигляді додаткового блага на користь платника податків - фізичної особи ОСОБА_1 та в повному обсязі відображено у податковому розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, і сум утриманого з них податку (форма №1-ДФ) протягом 2017 року.

Відповідно до наявної податкової інформації платник податків-фізична особа ОСОБА_1 протягом перевіряємого періоду отримала дохід, який згідно з Податковим Кодексом України підлягає включенню до загального місячного/річного оподаткованого доходу та відображенню платником в податковій декларації про майновий стан та доходи.

За даними відомостей з Центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб ДФС України про суми виплачених доходів за період з 01.01.2017 по 31.12.2017 платник податків - фізична особа ОСОБА_1 отримала доходи у загальній сумі 1 488 029.21 грн з ознакою доходу « 126».

Таким чином, перевіркою встановлено, що платник податків - фізична особа ОСОБА_1 податкову декларацію про майновий стан та доходи за 2017 рік до ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві не подавала та не задекларувала дохід у сумі 1 488 029,21 грн.

На підставі акту перевірки від 31.01.2019 №172/26-15-42-03- Головним управлінням ДПС у м. Києві винесено податкові повідомлення-рішення:

№ від 18.03.2019, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на доходи фізичних осіб на суму 267 845,26 грн, пені на суму 42 686,46 грн та штрафних санкцій на суму 66 961,32 грн;

№ від 18.03.2019, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем військовий збір на суму 22 320,44 грн та штрафних санкцій на суму 5 580,11 грн.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних приписів законодавства та встановлених під час судового розгляду фактичних обставин справи.

Частиною 1 статті 67 Конституції України закріплено, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (далі - ПК України).

Згідно п.6.1 ст.6 ПК України податком є обов`язковий, безумовний платіж до відповідного бюджету, що справляється з платників податку відповідно до цього Кодексу.

Положеннями п.п.8.1, 8.2 ст.8 ПК України визначено, що в Україні встановлюються загальнодержавні та місцеві податки та збори. До загальнодержавних належать податки та збори, що встановлені цим Кодексом і є обов`язковими до сплати на усій території України, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

До загальнодержавних податків належать: податок на прибуток підприємств; податок на доходи фізичних осіб; податок на додану вартість; акцизний податок; екологічний податок; рентна плата; мито (п.9.1 ст.9 ПК України).

Підпунктами 16.1.3, 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України визначено, що платник податків зобов`язаний подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів; сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Податковий обов`язок виникає у платника за кожним податком та збором. Податковий обов`язок є безумовним і першочерговим стосовно інших неподаткових обов`язків платника податків, крім випадків, передбачених законом. Виконання податкового обов`язку може здійснюватися платником податків самостійно або за допомогою свого представника чи податкового агента. Відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку несе платник податків, крім випадків, визначених цим Кодексом або законами з питань митної справи (ст.36 ПК України).

Статтею 38 ПК України передбачено, що виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк. Сплата податку та збору здійснюється платником податку безпосередньо, а у випадках, передбачених податковим законодавством, - податковим агентом, або представником платника податку. Спосіб, порядок та строки виконання податкового обов`язку встановлюються цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Правові засади справляння податку на доходи фізичних осіб встановлюються розділом IV Податкового кодексу України.

Платниками податку є: фізична особа - резидент, яка отримує доходи як з джерела їх походження в Україні, так і іноземні доходи; фізична особа - нерезидент, яка отримує доходи з джерела їх походження в Україні; податковий агент (п.162.1 ст.162 ПК України).

Згідно пп.163.1.1 ст.163.1 ст.163 ПК України об`єктом оподаткування резидента є загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід.

Відповідно до абзацу "д" пп.164.2.17 п.164.2 ст.164 ПК України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається, зокрема, дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді суми боргу платника податку, анульованого (прощеного) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Якщо кредитор повідомляє платника податку-боржника рекомендованим листом з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або шляхом надання повідомлення боржнику під підпис особисто про анулювання (прощеного) боргу та включає суму анульованого (прощеного) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було анульовано (прощеного), такий боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації.

Положеннями пп.14.1.47 п.14.1 ст.14 ПК України визначено, що додаткові блага - це кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов`язаний з виконанням обов`язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку (крім випадків, прямо передбачених сума з якої відповідачем нормами розділу IV цього Кодексу).

Аналіз даних правових норм свідчить про те, що сума анульованого (прощеного) кредитором за його самостійним рішенням боргу є додатковим благом, яке включається до оподаткованого доходу платника податків.

Судом встановлено, що платник податків - фізична особа ОСОБА_1 в 2017 році відповідно даних ЦБД ДРФО ДФС України мала взаємовідносини з ПАТ «УКРСИББАНК» та отримала оподатковуваний дохід як додаткове благо у вигляді основної суми боргу, анульованої кредитором, що підтверджується інформацією ПАТ «УКРСИББАНК».

З наявного в матеріалах справи повідомлення ПАТ «УКРСИББАНК» про анулювання боргу від 17.10.2017 №24-3/373 вбачається, що ПАТ «УКРСИББАНК», як кредитором, з метою виконання вимог абзацу «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2. статті 164 ПК України, повідомлено позивача, як платника податку на доходи фізичних осіб - боржника, що ПАТ «УКРСИББАНК» прийнято рішення про анулювання кредитної заборгованості ОСОБА_1 за договором про надання споживчого кредиту №0 від 23.08.2007, а саме суми основного боргу (кредиту) 55 700,10 доларів США, що складає 1 478 166,91 грн по курсу НБУ станом на 17.10.2017.

Додатково звернуто увагу ОСОБА_1 на те, що відповідно підпункту 164.2.17 пункту 164.2. статті 164 ПК України анульована сума заборгованості є доходом, отриманим як додаткове благо, яке необхідно самостійно відобразити у річній податковій декларації та відповідно сплатити податкові платежі, зокрема, такі як податок на доходи фізичних на підставі абз.2 ст.167.1 Розділу 4 Податкового кодексу України та військовий збір на підставі пп.1.3 п.16-1 підрозділу 10 Розділу ХХ Податкового кодексу України.

Повідомлення про анулювання боргу від 17.10.2017 №24-3/373, ОСОБА_1 отримала особисто під розписку 17.10.2017.

Таким чином, анульований ПАТ «УКРСИББАНК» борг позивача за кредитним договором у сумі 1 478 166,91 грн, що є тілом кредиту, є доходом останньої, який підлягав включенню платником податку до його річного оподатковуваного доходу, як отримане додаткове благо, відповідно до абзацу "д" пп.164.2.17 п.164.2 ст.164 ПК України.

При цьому, суд звертає увагу на те, що відповідачем при розрахунку грошових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб до складу додаткового блага включено саме тіло кредиту у розмірі 1 478 166,91 грн, а не суму прощених відсотків у розмірі 540 241,44 грн та пені в розмірі 28 265,70 грн, як того вимагає ст.165 ПК України.

Відповідно до п.179.1 ст.179 ПК України платник податку зобов`язаний подавати річну декларацію про майновий стан і доходи (податкову декларацію) відповідно до цього Кодексу.

Підпунктом 49.18.4 пункту 49.18 статті 49 ПК України передбачено, що податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному року для платників податку на доходи фізичних осіб - до 1 травня року, що настає за звітним, крім випадків, передбачених розділом IV цього Кодексу.

Фізична особа зобов`язана самостійно до 01 серпня року, що настає за звітним, сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену в поданій нею податковій декларації (п.179.7 ст.179 ПК України).

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про те, що ОСОБА_1 , як платник податку, зобов`язана була подати контролюючому органу податкову декларацію про майновий стан і доходи за 2017 рік, в якій відобразити дохід у вигляді додаткового блага в розмірі 1 478 166,91 грн, отриманий від ПАТ «УКРСИББАНК» внаслідок анулювання (прощення) останнім заборгованості в сумі 1 478 166,91 грн (тіло кредита) та відповідно сплатити податок на доходи фізичних осіб.

Проте, як встановлено судом, позивачем податкова декларації про майновий стан та доходи за 2017 рік до контролюючого органу подана не була та відповідно дохід, отриманий від ПАТ «УКРСИББАНК» в 2017 році не задекларований, податок на доходи фізичних осіб з доходів, отриманих у 2017 році, не сплачено.

Відповідно до пп.54.3.5 п.54.3 ст.53 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо дані перевірок щодо утримання податків у джерела виплати, в тому числі податкового агента, свідчать про порушення правил нарахування, утримання та сплати до відповідних бюджетів податків і зборів, передбачених цим Кодексом, у тому числі податку на доходи фізичних осіб таким податковим агентом.

Згідно п.167.1 ст.167 ПК України ставка податку становить 18 відсотків бази оподаткування щодо доходів, нарахованих (виплачених, наданих) (крім випадків, визначених у пунктах 167.2 - 167.5 цієї статті) у тому числі, але не виключно у формі: заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат або інших виплат і винагород, які нараховуються (виплачуються, надаються) платнику у зв`язку з трудовими відносинами та за цивільно-правовими договорами.

Таким чином, оскільки судом встановлено факт отримання позивачем у 2017 році доходу у вигляді додаткового блага в розмірі 1 478 166,91 грн, останній підлягав оподаткуванню за ставками, визначеними п.167.1 ст.167 ПК України, а отже позивач зобов`язана була сплатити податкові платежі, зокрема, такі як податок на доходи фізичних на підставі абз.2 ст.167.1 Розділу 4 Податкового кодексу України та військовий збір на підставі пп.1.3 п.16-1 підрозділу 10 Розділу ХХ Податкового кодексу України.

Окрім того, відповідно до положень п.123.1 ст.123 ПК України у разі якщо контролюючий орган самостійно визначає суму податкового зобов`язання, зменшення суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків на підставах, визначених підпунктами 54.3.1, 54.3.2, 54.3.4, 54.3.5, 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, - тягне за собою накладення на платника податків штрафу в розмірі 25 відсотків суми визначеного податкового зобов`язання, завищеної суми бюджетного відшкодування.

Неподання (крім випадків, якщо податкова декларація не подається відповідно до пункту 49.2 статті 49 цього Кодексу) або несвоєчасне подання платником податків або іншими особами, зобов`язаними нараховувати і сплачувати податки та збори, податкових декларацій (розрахунків), а також іншої звітності, обов`язок подання якої до контролюючих органів передбачено цим Кодексом, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 170 гривень, за кожне таке неподання або несвоєчасне подання (п.120.1 ст.120 ПК України).

Водночас, згідно пп.1.2, 1.3, 1.6 п.16 прим.1 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України об`єктом оподаткування військовим збором за ставкою 1,5 % є доходи, визначені ст.163 ПК України, а платники збору зобов`язані забезпечувати виконання податкових зобов`язань у формі та спосіб, визначений ст.176 ПК України для податку на доходи фізичних осіб.

З огляду на зазначене дохід платника податку фізичної особи-резидента, отриманий у вигляді додаткового блага включається до загального місячного оподаткованого доходу такого платника та підлягає оподаткуванню військовим збором за ставкою 1,5 %.

За таких обставин, відповідачем згідно оскаржуваних податкових повідомлень-рішень № від 18.03.2019, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на доходи фізичних осіб на суму 267845,26 грн, пені на суму 42686,46 грн та штрафних санкцій на суму 66961,32 грн; № від 18.03.2019, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем військовий збір на суму 22320,44 грн та штрафних санкцій на суму 5580,11 грн правомірно нараховано суми грошових зобов`язань.

Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Дослідивши письмові докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, при прийнятті оскаржуваних податкових повідомлень-рішень діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та Законами України, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень є безпідставними та задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст.9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 262 КАС України, на підставі Податкового кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень, відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Відповідач: Головне управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ).

Суддя Ю.Ю. Сорока