Справа № 240/266/25
Суддя: Мацький Є.М.
Дата ухвалення: 2025-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/266/25

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Попова Оксана Гнатівна

Суддя-доповідач - Мацький Є.М.

03 вересня 2025 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Мацького Є.М.

суддів: Сушка О.О. Залімського І. Г. ,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Житомирської митниці Державної митної служби України на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 10 квітня 2025 року у справі за адміністративним позовом Іноземного підприємства "Євроголд Індестріз ЛТД" до Житомирської митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

1. 7 січня 2025 року до Житомирського окружного адміністративного суду звернулось Іноземне підприємство "Євроголд Індестріз ЛТД" / надалі позивач/ із позовом до Житомирської митниці Державної митної служби України / надалі відповідач, апелянт/, в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення Житомирської митниці Державної митної служби України коригування митної вартості товарів №UA101020/2024/000169/1 від 30.10.2024.

2. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивачем з метою імпорту товару на територію України подано до Житомирської митниці декларації для митного оформлення імпорту обладнання та комплектуючих. На підтвердження заявленої митної вартості товару за ціною договору, разом з митною декларацією, декларант надав митниці необхідні і достатні документи, які підтверджують підстави придбання товару, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування. Однак, митним органом було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA101020/2024/000169/1 від 30.10.2024 на підставі інформації, наявної в митному органі. Позивач вважав, що спірні рішення про коригування митної вартості товару є безпідставними та такими, що підлягають скасуванню.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

3. 10 квітня 2025 року рішенням Житомирського окружного адміністративного суду позовні вимоги задоволено.

4. Визнано протиправним і скасовано рішення Житомирської митниці про коригування митної вартості товарів №UA101020/2024/000169/1 від 30.10.2024.

5. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Житомирської митниці на користь Іноземного підприємства "Євроголд Індестріз ЛТД" судовий збір в сумі 2 422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн. 40 коп.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ДОВОДІВ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

5. Апелянт Житомирська митниця, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просив його скасувати та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

6. Апелянт зазначив, що митний орган, як контролюючий орган (п. 41.1.2. ПК України), який діє на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст. 19 Конституції України) при прийнятті рішення про коригування митної вартості товару №UA101000/2024/000196/1 від 13.06.2024 не порушив права, свободи та законні інтереси декларанта. Останнім жодним словом про це не вказано в позовній заяві. Отже, оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів №UA101020/2024/000169/1 від 31.10.2024 є законним та обґрунтованим, оскільки прийняте по наданим декларантом документам з урахуванням норм діючого законодавства.

7. Митним органом встановлено, що за наданими декларантом документами та ненадання додаткових документів встановити дійсну ціну товару, заявлену у МД №23UA50U6 від 30.10.2024 року, та її відповідність ціні договору (контракту), було неможливо по причині розбіжності в поданих декларантом документах. Тобто, митна вартість зазначеного товару не могла бути визначена згідно з положеннями статті 57 цього Кодексу за ціною, зазначеною в контракті, так як використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не були підтверджені документально і сам декларант, подаючи таку декларацію не надав митному органу жодного договору чи контракту на підтвердження домовленостей між його сторонами про вартість товару. Ураховуючи вищевикладене митним органом з декларантом було проведено консультації (30.10.2024 ) в ході яких з метою обґрунтованого вибору другорядного методу визначення митної вартості товару, було запропоновано надати додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару. З метою обґрунтованого вибору другорядного методу визначення митної вартості оцінюваних товарів проведено консультацію, в ході якої декларанту надано інформацію щодо вартості схожого товару № 2. Більш того, всупереч ч.7 ст.57 Митного кодексу України жодних клопотань від позивача чи його декларанта про застосування методів на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) до митного органу не надходило. Відповідно до вимог ст.ст.57 і 64 Митного кодексу України Відповідачем при коригуванні митної вартості на вказаний товар був застосований резервний метод, в

основу якого було покладено раніше визнану митним органом митну вартість (МД № 23UA17U0 від 14.03.2023), тобто скориговану митну вартість ввезеного раніше схожого товару.

ІІ. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

8. 15.11.2022 між Іноземним підприємством "Євроголд Індестріз ЛТД" (покупець) та Union Source., LTD (Китай) (продавець) укладено контракт №UN22US11106, згідно якого продавець поставляє покупцю товари відповідно до Специфікацій, які є невід`ємними частинами даного контракту, в якиз зазначаються найменування, кількість та ціна товарів. Специфікації також можуть містити умови поставки і оплати, якщо вони відрізняються від вказаних в даному контракті.

9. Відповідно до п.2.1 вартість продукції, що поставляється, встановлена в USD на умовах FOB Ningbo, Китай (вартість упаковки, маркування та навантаження включені в вартість товару). Загальна ціна даного контракту становить 3000 000,00 USD згідно п.2.2 вказаного контракту.

10. Згідно п.2.3 покупець зобов`язаний здійснити оплату за товар шляхом перерахування коштів на розрахунковий рахунок продавця наступним чином: 20% - попередня оплата при замовленні товару, 80% - протягом 10 банківських днів з дати відвантаження. Сторони можуть погодити інші умови оплати для окремої партії товару, що буде вказано у відповідній специфікації до даного договору. Валюта контракту - USD, валюта платежу - USD.

11. В подальшому, продавцем та позивачем було укладено Специфікацію №7 до контракту. Загальна сума вартості товарів становить 35 002,80 доларів США.

12. 24.07.2024 між позивачем та продавцем було укладено доповнення до Специфікації №7, якою відкориговано вартість та кількість товарів, які мають поставлятися, та визначено загальну вартість товарів в сумі 35 548,80 доларів США.

13. У Специфікації №7 сторони обумовили наступні умови оплати за цією поставкою: 10% - попередня оплата при замовлені товару, а 90% вартості партії позивач сплачує протягом 90 днів з дати відвантаження. У Доповненні до Специфікації №7 від 24.07.2024 року зазначено відправника товару - Ningbo IHOME INTERNATIONAL TRADINDG CO., LTD, Китай та виробника товару - Union Source Co., Ltd. Китай.

14. 29.03.2024 позивачем згідно платіжної інструкції в іноземній валюті №164 здійснено оплату 10% вартості замовлення в сумі доларів США із призначенням платежу - попередня оплата згідно контракту №UN22US11106 від 15.11.2022 специфікація №7 від 17.03.2024, специфікація №9 від 27.03.2024.

15. В подальшому, з метою імпорту товару на територію України, позивачем до Житомирської митниці було подано митну декларацію №24UA50U6.

16. Разом з вказаною митною декларацією, на підтвердження заявленої митної вартості, позивачем було надано:

- інвойс №UN2US03072-1 від 24.07.2024;

- коносамент №SZZY24070083 від 06.08.2024;

- CMR №184 від 10.10.2024;

- довідка №SIEV0012664/1 від 17.10.2024;

- банківський платіжний документ №164 оплата за товар 29.03.2024;

- специфікація №9 від 27.03.2024;

- рахунок на оплату №UA00095486 від 17.10.2024;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару №SIEV00126640 від 17.07.2024;

- доповнення до специфікації №1 від 24.07.2024;

- специфікація №7 від 17.03.2024;

- прайс лист б/н від 16.02.2024;

- копія митної декларації країни відправлення №242418291А від 31.07.2024.

17. Однак, 30.10.2024 Житомирською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA101020/2024/000169/1 та картку відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

18. Позивач, не погоджуючись із такими рішеннями, вважаючи зазначені рішення про коригування митної вартості протиправними та такими, що підлягають скасуванню, звернулася до суду з даним позовом.

ІІІ. ДОВОДИ СТОРІН

19. Позивач зазначив, що ним з метою імпорту товару на територію України подано до Житомирської митниці декларації для митного оформлення імпорту обладнання та комплектуючих. На підтвердження заявленої митної вартості товару за ціною договору, разом з митною декларацією, декларант надав митниці необхідні і достатні документи, які підтверджують підстави придбання товару, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування. Однак, митним органом було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA101020/2024/000169/1 від 30.10.2024 на підставі інформації, наявної в митному органі.

20. Відповідач вказав, що митний орган, як контролюючий орган (п. 41.1.2. ПК України), який діє на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст. 19 Конституції України) при прийнятті рішення про коригування митної вартості товару №UA101000/2024/000196/1 від 13.06.2024 не порушив права, свободи та законні інтереси декларанта. Останнім жодним словом про це не вказано в позовній заяві. Отже, оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів №UA101020/2024/000169/1 від 31.10.2024 є законним та обґрунтованим, оскільки прийняте по наданим декларантом документам з урахуванням норм діючого законодавства.

ІV. ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ

21. Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів держаної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

22. Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України №4495-VI від 13.03.2012 (далі МК України).

23. Статтею 49 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

24. Частиною четвертою статті 58 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

25. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця /частина п`ята статті 58 Митного кодексу України.

26. За приписами пункту 1 частини четвертої статті 54 Митного кодексу України (у редакції, чинній на момент виникнення та реалізації спірних відносин), митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

27. Згідно з частиною п`ятою цієї статті, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

28. Відповідно до частини шостої зазначеної статті, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

29. Статтею 57 Митного кодексу України визначено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

30. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

31. Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

32. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

33. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

34. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

35. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

36. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

37. У той же час, як визначено частиною сьомою статті 54 Митного кодексу України, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

V. ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

38. Вирішуючи питання про обґрунтованість поданої апеляційної скарги, Апеляційний Суд виходить з наступного.

39. Виходячи із системного аналізу наведених вище положень статті 54 Митного кодексу України, колегія суддів дійшла висновку, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості митний орган зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 Митного кодексу України.

40. Єдиними підставами, що надають митному органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів, що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, а саме - у випадку якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

41. Проаналізувавши зазначені доводи апелянта про підстави для коригування митної вартості, слід зазначити наступне.

42. Судом встановлено, що 15.11.2022 між Іноземним підприємством "Євроголд Індестріз ЛТД" (покупець) та Union Source., LTD (Китай) (продавець) укладено контракт №UN22US11106, згідно якого продавець поставляє покупцю товари відповідно до специфікацій, які є невід`ємними частинами даного контракту, в яких зазначаються найменування, кількість та ціна товарів. Специфікації також можуть містити умови поставки і оплати, якщо вони відрізняються від вказаних в даному контракті.

43. Відповідно до п.2.1 вартість продукції, що поставляється, встановлена в USD на умовах FOB Ningbo, Китай (вартість упаковки, маркування та навантаження включені в вартість товару). Загальна ціна даного контракту становить 3000 000,00 USD згідно п.2.2 вказаного контракту.

44. Згідно п.2.3 покупець зобов`язаний здійснити оплату за товар шляхом перерахування коштів на розрахунковий рахунок продавця наступним чином: 20% - попередня оплата при замовленні товару, 80% - протягом 10 банківських днів з дати відвантаження. Сторони можуть погодити інші умови оплати для окремої партії товару, що буде вказано у відповідній специфікації до даного договору. Валюта контракту - USD, валюта платежу - USD.

45. В подальшому, продавцем та позивачем було укладено Специфікацію №7 до контракту. Загальна сума вартості товарів становить 35 002,80 доларів США.

46. 24.07.2024 між позивачем та продавцем було укладено доповнення до Специфікації №7, якою відкориговано вартість та кількість товарів, які мають поставлятися, та визначено загальну вартість товарів в сумі 35 548,80 доларів США.

47. У Специфікації №7 сторони обумовили наступні умови оплати за цією поставкою: 10% - попередня оплата при замовлені товару, а 90% вартості партії позивач сплачує протягом 90 днів з дати відвантаження. У Доповненні до Специфікації №7 від 24.07.2024 року зазначено відправника товару - Ningbo IHOME INTERNATIONAL TRADINDG CO., LTD, Китай та виробника товару - Union Source Co., Ltd. Китай.

48. 29.03.2024 позивачем згідно платіжної інструкції в іноземній валюті №164 здійснено оплату 10% вартості замовлення в сумі доларів США із призначенням платежу - попередня оплата згідно контракту №UN22US11106 від 15.11.2022 специфікація №7 від 17.03.2024, специфікація №9 від 27.03.2024.

49. З метою імпорту товару на територію України, позивачем до Житомирської митниці було подано митну декларацію №24UA50U6 із зазначеним вище пакетом документів.

50. Митна вартість товару визначена позивачем згідно із пунктом 1 частини першої статті 57 та статтею 58 Митного кодексу України за основним методом - за ціною договору (контракту).

51. Однак, 30.10.2024 Житомирською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA101020/2024/000169/1 та картку відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

52. В пункті 33 рішення про коригування митної вартості товарів викладені обставини та джерела інформації, якими користувались митні органи для визначення митної вартості товарів.

53. Так, за змістом оскаржуваного рішення встановлено, що документи, подані для митного оформлення містять розбіжності не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, а саме:

1. Надана додатково копію митої декларації від 31.07.2024, яка не може бути використана для підтвердження заявленої митної вартості, оскільки відсутній відправник/експортер, що в свою чергу, ставить під сумнів зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються;

2. Відповідно до ч.3 ст.53 Митного кодексу України не надано такі додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару, а саме: висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією.

54. Методи 2а і 2б не можуть бути застосовані у зв`язку з відсутністю цінової інформації на ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методи 2в і 2г - в зв`язку з відсутністю основи для віднімання та додавання вартості. Митна вартість визначена за резервним методом, із врахуванням обмежень, передбачених ч.3 ст.64 Митного кодексу України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митними органами митній вартості схожих товарів за МД №24UA19U0 від 29.02.2024 - посуд і кухонне приладдя, дерев`яні: Дошка кухонна арт., YBEW-2 - 150 шт., Дошка кухонна арт., YBEW-3 - 200 шт., Дошка кухонна арт., YBEW-4 - 200 шт. Торговельна марка - Kitchen board Виробник - немає даних Країна виробництва - CN.Bara нетто - 285 кг. - 5,01 доларів США за кілограм. З дотриманням принципів і критеріїв, визначених Угодою про застосування ст. VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року.

55. Надаючи оцінку доводам апелянта, зокрема, щодо наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, суд зазначає, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом за ціною договору (контракту) позивач подав разом із митною декларацією документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України: інвойс №UN2US03072-1 від 24.07.2024; коносамент №SZZY24070083 від 06.08.2024; CMR №184 від 10.10.2024; довідка №SIEV0012664/1 від 17.10.2024; банківський платіжний документ №164 оплата за товар 29.03.2024; специфікація №9 від 27.03.2024; рахунок на оплату №UA00095486 від 17.10.2024; документ, що підтверджує вартість перевезення товару №SIEV00126640 від 17.07.2024; доповнення до специфікації №1 від 24.07.2024; специфікація №7 від 17.03.2024; прайс лист б/н від 16.02.2024; копія митної декларації країни відправлення №242418291А від 31.07.2024.

56. На думку колегії суду, подані декларантом відповідно до частини другої статті 53 МК України документи підтверджують складові митної вартості за першим (основним) методом, дозволяють ідентифікувати оцінюваний товар та містять об`єктивні дані, що піддаються обчисленню.

57. Стосовно доводів апелянта про те, що надана додатково копію митої декларації від 31.07.2024 не може бути використана для підтвердження заявленої митної вартості, оскільки відсутній відправник/експортер, що в свою чергу, ставить під сумнів зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, колегія суддів зазначає наступне.

58. Митна декларація країни відправлення в розумінні частини другої статті 53 МК України не є документом, який підтверджує митну вартість товарів, натомість відповідно до частини шостої статті 53 МК України її декларант може подати за власним бажанням. Також копію митної декларації країни відправлення декларант або уповноважена ним особа подає на письмову вимогу митного органу за наявності умов, визначених частиною третьою статті 53 МК України. Однак у цій справі відповідач не довів наявність умов, які зумовлюють необхідність подання декларантом додаткових документів. Митна декларація країни відправлення може лише підтверджувати проходження товару (вантажем) митного оформлення в країні відправлення, однак ніяк не може підтверджувати чи спростовувати числове значення заявленої митної вартості товару.

59. Митна декларація країни відправлення може лише підтверджувати проходження товару (вантажем) митного оформлення в країні відправлення, однак ніяк не може підтверджувати чи спростовувати числове значення заявленої митної вартості товару. А тому відповідно доводи Житомирської митниці в цій частині є безпідставними.

60. Щодо доводів апелянта про не надання декларантом висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією, колегія суддів зазначає наступне.

61. Відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

62. Отже, серед документів, які підтверджують митну вартість товару, висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією відсутній.

63. При цьому, пунктом 8 частини 3 статті 53 МК України встановлено, що висновок про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, визначено як додатковий документ, який митний орган має право витребувати тільки у разі, якщо документи, зазначені у ч. 2 ст. 53 МК України, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

64. На думку колегії суду, неподання вказаних документів не може бути підставою для коригування митної вартості товару, адже положення ч. 4 ст. 53 МК України передбачають, що додаткові документи на вимогу митного органу подаються за їх наявності в декларанта. Якщо певний додатковий документ на вимогу митного органу не поданий декларантом, то митний орган зобов`язаний навести обґрунтування, чому той чи інший документ необхідний для підтвердження складових митної вартості товару.

65. Верховний Суд у постанові від 21 квітня 2021 у справі № 809/1838/15 зробив висновок, що установивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

66. Отже, ненадання позивачем висновку про вартісні характеристики товарів, підготовленого спеціалізованою експертною організацією, не може слугувати підставою та обґрунтуванням для коригування митної вартості товару.

67. З огляду на викладене, колегія суддів зазначає, що митний орган в оскаржуваних рішеннях обґрунтовано не навів, які конкретно складові митної вартості він вважає непідтвердженими, наданими ІП "Євроголд Індестріз ЛТД" документами.

68. Судом встановлено, що за основу для коригування митної вартості придбаного позивачем товару за резервним методом митним органом взято інформацію щодо вартості товару: МД №24UA19U0 від 29.02.2024 - посуд і кухонне приладдя, дерев`яні: Дошка кухонна арт., YBEW-2 - 150 шт., Дошка кухонна арт., YBEW-3 - 200 шт., Дошка кухонна арт., YBEW-4 - 200 шт. Торговельна марка - Kitchen board Виробник - немає даних Країна виробництва - CN.Bara нетто - 285 кг. - 5,01 доларів США за кілограм

69. Колегія суддів зауважує, що вказані декларації не можуть вважатися об`єктивним джерелом інформації в цілях коригування митної вартості товару, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку. До того ж, вищезазначені декларації не розкривають умов поставки товару, що безпосередньо впливає на його митну вартість під час митного оформлення.

70. Вказана митна декларація не містять жодних параметрів, об`єктивно необхідних для судження про схожість, подібність, аналогічність чи ідентичність з товари, що ввозились позивачем. Потрібні для такого судження характеристики товару можуть бути з`ясовані лише у спосіб порівняння змісту поданих до митного оформлення документів з документами про властивості раніше імпортованого товару. Проте, у спірних правовідносинах, як з`ясовано судом, митним органом такого порівняння зроблено не було. До суду документів, котрі б висвітлювали характеристики імпортованого позивачем товару та товару, митна вартість якого була взята митницею за зразок для обчислення, подано не було.

71. Наявність в базі даних ЄАІС ДФС інформації про те, що товар, який задекларовано та ввезено в Україну за іншою вартістю, ніж задекларовано позивачем, за відсутністю інших, визначених законом підстав, не може бути підставою для коригування митної вартості товару, ввезеного позивачем, оскільки з бази даних не вбачається умови договору, між ким він укладався, при цьому безліч обставин можуть впливати на ціну товару (його характеристика, виробник, умови і обсяги поставки, наявність знижок), адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономної волі і свободи договору.

72. Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 04.09.2018 по справі № 814/2659/16, від 21.08.2018 по справі № 804/7845/17, від 07.12.2018 по справі №809/4367/15.

73. Окрім цього, відповідно до п.2.1. Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598, в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

74. Однак, в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товару апелянтом не наведено порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що є порушенням ч.2 ст.55 МК України.

75. Зазначена позиція відповідає висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 21.01.2020 у справі №813/5405/15, від 31.01.2020 у справі №804/7761/16.

76. Отже, висновок митниці про можливість визначення митної вартості оцінюваних товарів на рівні митної вартості раніше імпортованого товару є недоведеним за правилами ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України через відсутність доказів відповідності оцінюваних товарів раніше імпортованим.

77. Колегія суддів зауважує, що у спірних правовідносинах матеріалами справи підтверджено надання позивачем під час митного оформлення товару документів, що містять у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

78. Апелянтом не доведені неповнота, неточність чи недостатність наданих позивачем з митною декларацією документів та наведених в них відомостей для визначення митної вартості товарів за основним методом, наявність установлених частинами першою та другою статті 58 Митного кодексу України обмежень для застосування першого методу та обставин, зазначених в частині шостій статті 54 Митного кодексу України, для відмови у митному оформленні товару за першим методом, а, отже, і підстав для застосування положень частини третьої статті 57 та частини третьої статті 58 Митного кодексу України, тобто використання другорядного методу визначення митної вартості товарів при недоведеності неможливості її визначення за основним.

79. Правова позиція щодо необхідності доведення апелянтом обставин неповноти, неточності чи недостатності наданих позивачем з митною декларацією документів та наведених в них відомостей для визначення митної вартості товарів за основним методом викладена у постанові Верховного Суду від 02.07.2020 у справі № 826/23118/15.

80. За таких обставин, суд першої інстанції дійшов до правильного висновку, що відповідач не довів, що вартість ввезеного товару, яку взято за основу для коригування вартості згідно зі спірним рішенням, визначено з урахуванням індивідуальних ознак товарів, що можуть свідчити про схожість, подібність, аналогічність чи ідентичність з товаром, ввезеним позивачем та не надано доказів, що ввезення вказаних товарів відбувалось на тих же умовах доставки та з тією ж самою відстанню.

81. Таким чином, враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем не надано до суду належних та достатніх доказів правомірності винесеного рішення про коригування митної вартості та картки відмови в прийнятті митної декларації.

82. Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що рішення Житомирської митниці про коригування митної вартості №UA101020/2024/000169/1 від 30.10.2024 є необґрунтованим та вірно його скасував.

VІ. ВИСНОВКИ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ.

83. Згідно зі ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

84. Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

85. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

86. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

87. Зазначеним вимогам закону судове рішення відповідає.

88. Переглянувши судове рішення в межах апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, Апеляційний Суд дійшов висновку, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення, суд першої інстанції не допустив неправильного застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, які б були б підставою для скасування судового рішення, а тому апеляційну скаргу Житомирської митниці слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Житомирської митниці Державної митної служби України залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 10 квітня 2025 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Мацький Є.М.

Судді Сушко О.О. Залімський І. Г.