Справа № 520/1209/24
Суддя: Садова М.І.
Дата ухвалення: 2025-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

03 вересня 2025 року Справа № 520/1209/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Садової М.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у порядку письмового провадження в приміщенні суду в м. Харкові питання щодо залишення в частині без розгляду адміністративного позову ОСОБА_1 до головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

у с т а н о в и в :

позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, у якому просить: - визнати дії головного Управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо поновлення виплати пенсії по інвалідності (ч. 1 ст. 28 Закону України №2262) ОСОБА_1 протиправними (позовна вимога-1); - зобов`язати головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснити перерахунок поновленої виплати ОСОБА_1 з 22.12.2016 (позовна вимога-2); - стягнути з головного Управління Пенсійного фонду України в Харківській області на користь ОСОБА_1 , відповідно до п.1 ч. 2 ст. 371 Кодексу адміністративного судочинства України заборгованість поновленої виплати пенсії (ч. 1 ст. 28 Закону України №2262) та компенсацію втрати частини доходу у зв`язку з порушенням строків їх виплати в сумі 2191268 грн 44 копійки (позовна вимога-3).

Ухвалою від 30.07.2025 Харківським окружним адміністративним судом прийнято позовну заяву до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 30.07.2025 адміністративний позов залишено без руху.

Позивачем подано до суду клопотання про усунення недоліків на виконання вимог ухвали суду від 30.07.2025. Заява вмотивована тим, що позовну заяву було залишено без руху у зв`язку з пропущеним шестимісячним строком звернення до суду та ненаданням відповідного клопотання. Вважає, що в даному випадку судом неправильно визначено момент, з якого необхідно обраховувати строк звернення до суду. Такий висновок ґрунтується на тому, що право особи на отримання пенсії є безумовним і забезпечення цього права становить суть взятих на себе державою зобов`язань у соціальній сфері. Будь-яких строкових обмежень стосовно виплати пенсії за минулий час, яку особа не отримала з вини суб`єкта владних повноважень, не існує. Поважних причин пропуску строку не навів.

Суд вирішує питання про залишення позовної заяви без розгляду в частині позовних вимог у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Відповідно до ч. ч. 13-15 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 2 ст. 122 цього Кодексу для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть установлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Відповідно до правової позиції викладеної у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24 грудня 2020 року (справа № 510/1286/16-а) у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

При цьому, поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21 лютого 2020 року №340/1019/19).

Верховний Суд наголошує, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Верховний Суд у постанові від 31 березня 2021 року (справа №240/12017/19) відступив від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29 жовтня 2020 року по справі №816/197/18, від 20 жовтня 2020 року по справі №640/14865/16-а, від 25 лютого 2021 року по справі № 822/1928/18 щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, у яких, зокрема зазначено, що при застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та повернення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави (постанови Верховного Суду від 29 жовтня 2020 року по справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20 жовтня 2020 року по справі №640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), а також про те, що строк звернення позивача до суду у випадку спірних правовідносин розпочав перебіг після отримання позивачем листа-відповіді від органу Пенсійного фонду, а не після отримання пенсії за відповідний період (постанова Верховного Суду від 25 лютого 2021 року по справі №822/1928/18) та дійшла наступного правового висновку щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України у спорах цієї категорії:1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів; 2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

З урахуванням наведеного колегія суддів КАС ВС вважає помилковими доводи позивача про те, що про порушення своїх прав останній дізнався із змісту листа відповідача, оскільки отримання такого листа не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатися про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли він почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується та не змінює початок перебігу строку звернення до суду.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 03.07.2024 (справа № 400/14847/23).

У постанові Верховного Суду від 15.07.2025 у цій справі суд дійшов висновку, що поза увагою судів залишились положення статей 122, 123 КАС України щодо строку звернення до адміністративного суду та наслідків пропущення строків звернення до адміністративного суду, оскільки спір у вказаній справі стосується виплати пенсії, яка є щомісячним платежем та на яку поширюються строки звернення до суду.

Суд відмічає, що до суду позивач звернувся 15.01.2024, тобто з пропуском 6-місячного строку щодо позовних вимог-2 та -3 за період з 22.12.2016 по 14.07.2023 (вимоги, які перебувають поза межами 6-місячного строку звернення до адміністративного суду).

З урахуванням поданої заяви позивача про усунення недоліків шляхом уточнення позовних вимог, суд прийшов переконання про те, що ухвала суду від 30.07.2025 не є виконана, адже жодних поважних, об`єктивних причин неможливості звернення до суду у межах процесуального строку установленого судом позивачем не наведено та не подано відповідних доказів.

З огляду на викладене суд прийшов переконання про те, що позивачем пропущено процесуальний строк звернення до суду із цим позовом який установлено законом.

Суд зазначає, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду. Нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Як наслідок, не звернення позивачем до суду із позовною заявою зумовлена власною пасивною поведінкою позивача та не може бути поважною підставою для поновлення строку звернення до суду з даним позовом у частині позовних вимог.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

За наведених обставин, позовну заяву в частині позовних вимог щодо: зобов`язати головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснити перерахунок поновленої виплати ОСОБА_1 з 22.12.2016 по 14.07.2023; стягнути з головного Управління Пенсійного фонду України в Харківській області на користь ОСОБА_1 , відповідно до п.1 ч. 2 ст. 371 Кодексу адміністративного судочинства України заборгованість поновленої виплати пенсії (ч. 1 ст. 28 Закону України №2262) та компенсацію втрати частини доходу у зв`язку з порушенням строків їх виплати в сумі 2191268 грн 44 копійки з 22.12.2016 по 14.07.2023, необхідно залишити позов без розгляду.

Керуючись ст. ст. 47, 121, 171, 240, 241, 243, 248, 294, 262, 256-262, 294, 295, 297, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, -

п о с т а н о в и в:

адміністративний позов ОСОБА_1 до головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії в частині позовних вимог щодо: зобов`язати головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснити перерахунок поновленої виплати ОСОБА_1 з 22.12.2016 до 14.07.2023; стягнути з головного Управління Пенсійного фонду України в Харківській області на користь ОСОБА_1 , відповідно до п.1 ч. 2 ст. 371 Кодексу адміністративного судочинства України заборгованість поновленої виплати пенсії (ч. 1 ст. 28 Закону України №2262) та компенсацію втрати частини доходу у зв`язку з порушенням строків їх виплати за період з 22.12.2016 до 14.07.2023 - залишити без розгляду.

Копії ухвали направити сторонам по справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Ухвала складена та підписана суддею 03.09.2025.

Суддя М. І. Садова