Справа № 399/888/25
Суддя: Шуліка О. О.
Дата ухвалення: 2025-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

Іменем України

справа № 399/888/25

провадження № 2-аз/399/3/2025

04 вересня 2025 року Онуфріївський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючої судді Шуліки О.О.,

за участі секретаря Бобрик І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів до подачі позовної заяви, -

ВСТАНОВИВ:

02.09.2025 року ОСОБА_1 звернувся до Онуфріївського районного суду Кіровоградської області з клопотанням про забезпечення доказів до подачі позовної заяви, згідно якої просив суд вжити заходів забезпечення доказів шляхом витребування у ІНФОРМАЦІЯ_1 (Онуфріївка) копію постанови по справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт № НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) у зв`язку із неявкою за повісткою до ТЦК та СП.

В обґрунтування вимог клопотання про вжиття заходів забезпечення доказів 21 серпня 2025 року за допомогою застосунку «РЕЗЕРВ+» ним було виявлено, що представниками ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) винесено постанову про накладення на нього штрафу у зв`язку з нібито неприбуттям за повісткою. Зазначене підтверджується даними застосунку, відповідно до яких 21.08.2025 нього було направлено запит на отримання інформації з реєстру. 25 серпня 2025 року його представник направив на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 , опубліковану на офіційному сайті Міністерства оборони України, адвокатський запит щодо надання копії постанови про притягнення його, ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності. Аналогічні запити направлялися на іншу електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 , вказану на сайті « ІНФОРМАЦІЯ_3 » із актуальними контактами та адресами ТЦК та СП України, а також на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 (Онуфріївка), розміщену на його офіційній сторінці у соціальній мережі Facebook. Адвокатський запит та докази його надсилання за вказаними адресами додаються. Проте у порушення вимог ч. 2 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ІНФОРМАЦІЯ_4 не надав відповіді протягом п`яти робочих днів з моменту отримання запиту. З огляду на викладене, він змушений звернутися до суду з клопотанням про витребування доказів до подання позовної заяви. Таке право передбачене ч. 4 ст. 80 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої суд має право витребувати докази також до подання позову в порядку, встановленому статтями 114 117 цього Кодексу. Необхідність витребування копії постанови пояснюється тим, що вона може підтвердити порушення представником ІНФОРМАЦІЯ_1 (Онуфріївка) порядку притягнення мене до адміністративної відповідальності, передбаченого нормами КУпАП. Зокрема, щодо порушення строків притягнення до адміністративної відповідальності. Адже за даними застосунку «Резерв+» 09.05.2025 року його було оголошено у розшук(військово-обліковий документ, що підтверджує наведене, додається), але лише 17.08.2025 з`явилося повідомлення про порушення та штраф, що підтверджується самим застосунком. Вказаний доказ має знаходитися саме у ІНФОРМАЦІЯ_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 ) за адресою: АДРЕСА_1 , що обґрунтовується наступним. Відповідно до Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» порядок проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації в особливий період визначається Кабінетом Міністрів України (даний порядок затверджений постановою КМУ № 560 від 16 травня 2024 року). Зазначеним порядком встановлено процедуру оповіщення військовозобов`язаних та резервістів, їх прибуття до територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, військових частин Збройних Сил України, інших військових формувань, а також підрозділів Служби безпеки України та розвідувальних органів України. Оскільки він особисто не отримував ніякої повістки (і не відмовлявся від її отримання), не навчаюся у жодному закладі освіти, не знаходжусь у трудових правовідносинах та дізнався про факт неявки лише після входу у застосунок «Резерв+», єдиним способом мого оповіщення для представників ТЦК та СП залишається надсилання рекомендованим поштовим відправленням з описом вкладення. Пунктом 34 Порядку визначено, що повістка про виклик резервіста або військовозобов`язаного до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу чи відповідного підрозділу розвідувальних органів, Центрального управління або регіональних органів СБУ може бути надіслана зазначеними органами військового управління засобами поштового зв`язку рекомендованим поштовим відправленням з описом вкладення та повідомленням про вручення на адресу його місця проживання після завершення 60 днів, відведених законодавством на уточнення своїх облікових даних, у тому числі адреси місця проживання. 16.07.2024 року під час уточнення облікових даних ним була вказана актуальна на сьогодні адреса: АДРЕСА_2 . Отже, повістка мала бути направлена саме на цю адресу для виклику мене до ІНФОРМАЦІЯ_1 (Онуфріївка), де він перебуває на військовому обліку. Відтак, притягнути його до адміністративної відповідальності та винести відповідну постанову міг виключно представник ІНФОРМАЦІЯ_1 (Онуфріївка). Розширені дані з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, що підтверджують зазначені обставини додаються. Враховуючи, що зі змістом постанови у справі про адміністративне правопорушення щодо нього він не ознайомлений, на момент подання цього клопотання неможливо встановити інших осіб, які можуть набути статусу учасників справи. Адже невідомо, ким саме була складена постанова. Таким чином, відповідно до положень пункту 2 частини четвертої статті 117 Кодексу адміністративного судочинства України, наявні підстави для розгляду даного клопотання без повідомлення інших осіб, які можуть набути статусу учасників справи. Вищевикладені обставини і стали підставою для звернення до суду з вищевказаним клопотанням.

Заявник в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, прохав заяву про забезпечення доказів шляхом витребування доказів задовольнити.

Згідно до ч. 3 ст. 117 КАС України, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності нез`явившихся сторін, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду заяви про забезпечення доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть учать у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Згідно з ч. 4 ст. 80 КАС України,суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 114-117цього Кодексу.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 114 КАС України, суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

За змістом наведених норм обов`язковою умовою для вжиття судом заходів щодо забезпечення доказів є встановлення обставин, які дають підстави для висновку, що засіб доказування може бути втрачений або збирання чи подання відповідних доказів стане згодом неможливим або утрудненим.

Отже, забезпечення доказів - це механізм збору доказів, що гарантує збереження доказів, необхідних для підтвердження певних обставин у справі. При цьому збереження доказів зумовлене існуванням обставин, які свідчать про можливу втрату таких доказів або ускладнення чи неможливість їх подання.

Забезпечення доказів це не тільки спосіб здобути докази, які стосуються предмета доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, а й насамперед запобігти їх імовірній втраті у майбутньому. Щодо останнього, то ризик такої втрати повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах і тільки в сукупності усіх наведених умов суд може вжити заходів для забезпечення доказів.

В контексті вищевикладеного заява про забезпечення доказів повинна містити виклад обставин, які свідчать про небезпеку втрати доказів або неможливість чи ускладнення подання доказів у майбутньому. Саме це відрізняє заяву про забезпечення доказів від звичайного клопотання про витребування доказів.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 9901/845/18.

Так, судом встановлено, що заявник ОСОБА_1 , звернувся до Онуфріївського районного суду Кіровоградської області з клопотанням про витребування доказів до подачі позовної заяви, відповідно до якої просив суд вжити заходів забезпечення доказів шляхом витребування у ІНФОРМАЦІЯ_1 копії постанови по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .

Заявник зазначає, що необхідність витребування копії постанови необхідно для підтвердження порушення представником ІНФОРМАЦІЯ_1 (Онуфріївка) порядку притягнення його до адміністративної відповідальності, передбаченого нормами КУпАП. Зокрема, щодо порушення строків притягнення до адміністративної відповідальності. Адже за даними застосунку «Резерв+» 09.05.2025 року його було оголошено у розшук(військово-обліковий документ, що підтверджує наведене, додається), але лише 17.08.2025 з`явилося повідомлення про порушення та штраф, що підтверджується самим застосунком. Крім того, зазначає, що зі змістом постанови у справі про адміністративне правопорушення щодо нього він не ознайомлений, на момент подання цього клопотання неможливо встановити інших осіб, які можуть набути статусу учасників справи.

Разом з цим, всупереч вимогам ч. 1 ст. 114 КАС України, у клопотанні про витребування доказів заявником не доведено існування підстав припускати, що засіб доказування, а саме:

- постанова про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та накладання адміністративного стягнення;

можуть бути втрачені або збирання, або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Отже, судом встановлено, що в даному випадку забезпечення доказів необхідне заявнику для того, щоб захистити порушене право шляхом звернення до суду з позовною заявою у майбутньому, а не для того, щоб встигнути отримати відповідні докази до настання моменту неможливості їх збирання.

Суд, також звертає увагу на те, що слід відрізняти такі процесуальні дії як 1) забезпечення доказів (до подання позовної заяви) та витребування доказів (ч. 4 ст. 80 КАС України).

Для вирішення питання про забезпечення доказів, зокрема, і до подання позовної заяви, слід враховувати положення ст. 114 КАС України, а саме те, що така процесуальна дія може бути вчинена судом, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. В інших випадках витребування доказів можливе у разі неможливості учасника самостійно надати докази, однак на іншій процесуальній стадії, а саме після відкриття провадження у справі. Крім того, процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема шляхом їх витребування, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено. Звернення до суду із відповідною заявою це не лише спосіб здобути докази, які стосуються предмету доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, але насамперед спосіб одночасно запобігти їх ймовірній втраті у майбутньому. Щодо останнього, то ризик такої втрати має ґрунтуватися на об`єктивних фактах. Тільки в сукупності усіх наведених умов суд може вжити заходів для забезпечення доказів.

Частиною 5 ст. 117 КАС України визначено, що за результатами розгляду заяви про забезпечення доказів суд постановляє ухвалу про задоволення чи відмову у задоволенні заяви.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що заявником не доведено існування підстав припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим,суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про забезпечення доказів до подання позовної заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст. 114-117 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів до подачі позовної заяви відмовити.

Ухвала набирає законної сили в момент винесення та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Суддя О.О. Шуліка