Справа № 580/9793/25
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2025-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 вересня 2025 року справа № 580/9793/25
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №580/9793/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БАЧКУРКА» (вул. Шевченка 57, с.Бачкурине, Уманський район, Черкаська область, 19153, ) до Державної податкової служби України (), Головного управління ДПС у Черкаській області (ЄДРПОУ ВП 44131663) про визнання протиправним та скасування індивідуальних актів, постановив ухвалу.

01.09.2025 вх.№43865/25 представник позивача за ордером - адвокат Онуфрійчук Валентина Анатоліївна у позовній заяві просить:

- скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС України у Черкаській області про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від диному реєстрі податкових накладних від 21.05.2025 №12891014/43605542, від 04.06.2025 №12941316/43605542, від 21.07.2025 №13095368/43605542, від 18.07.2025 №13091931/43605542, від 23.07.2025 №13104463/43605542, від 23.07.2025 №13104462/43605542, від 25.07.2025 №13111660/43605542, від 28.07.2025 №13116305/43605542, від 30.07.2025 №13125538/43605542, від 18.08.2025 №13184406/43605542, від 20.08.2025 №13195306/43605542, від 20.08.2025 №13195305/43605542, від 22.08.2025 №13201279/43605542, від 09.06.2025 №12956217/43605542, від 30.07.2025 №13125537/43605542, від 16.07.2025 №13083574/43605542.

Додатково просить стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області витрати зі сплати судового збору у сумі 38759 грн та витрати на правничу допомогу у сумі 45000 грн щодо нескладних вимог без дотримання п.2 ч.1 ст.5 КАС України немайнового характеру до Комісії, яка не визначена учасником як відповідач, проте з урахуванням вимог ч.5 ст.44 КАС України не надає документи для реагування іншою стороною.

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі. Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Усупереч вимог п.4, 5, 9 ч.5 ст.160 КАС України представник позивача не обгрунтовує зміст і характер порушеного права кожним обраним відповідачем та усупереч вимог п.4 ч.1 ст.160 КАС України не формує вимог до Державної податкової служби України, яка визначена відповідачем.

ВПВС у справі № 990/150/23 у п.28 постанови зазначає: реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту; п.33 - звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлений позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права; п. 37 зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову; п.43 - формулювання прохальної частини позову із зазначенням альтернатив можливих способів захисту порушеного права є таким, що не відповідає положенням КАС України.

У позовній заяві позивач визначає різних відповідачів, проте не вказує про протиправність рішень Комісії (не визначена учасником спору), що просить скасувати без обгрунтування у позовній заяві підстав обєднання вимог за різні податкові періоди без надання усупереч вимог ч.1, ч.4 ст.161 КАС України податкової звітності з додатком, де відображені податкові накладні з датою і № подання їх на реєстрацію.

Верховний Суд у справі №826/16958/17 ЄДРСР 77537724 зазначив: якщо від наявності доказу залежить визначення предмета спору та підтримання позивачем відповідних вимог, позивач не може перекладати на суд власний обов`язок визначитися з предметом спору.

Верховний Суд у справі № 400/3989/19 ЄДРСР 104008947 у п.45 вказав: належним є відповідач, який є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Неналежним відповідачем є особа, яка не повинна і не може відповідати за пред`явленим позовом. У разі якщо за змістом норми матеріального права, що належить застосуванню за вимогою позивача, учасником спірних відносин та зобов`язаною особою є інша, ніж особа, до якої пред`явлений позов, підстави для задоволення позову відсутні.

Під час тлумачення термінопоняття «вимога» має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Навіть за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача необхідно визначати окремо (висновки ВС у справі № 758/5118/21).

Відповідно до ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити. Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» під час подання до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Верховний Суд № 826/9751/14 ЄДРСР 100973142 звертає увагу на те, що саме з метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя.

Позивач не обгрунтував зміст і характер порушеного права відповідним відповідачем та усупереч вимог ДСТУ, ст.94 КАС України, ч.1 ст.161 КАС України не надав опис із зазначенням кількості аркушів кожного додатка. Відповідно до вимог ДСТУ (згідно з наказом ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 № 144 з 01.09.2021 набрав чинності національний стандарт ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів») у разі, коли документ містить більше десяти додатків, складають опис, а у відмітці про наявність додатків зазначають (додатки: згідно з описом на … арк). Якщо документ має додатки, повні назви яких не наведено у тексті документа, то ці назви потрібно зазначити у відмітці про наявність додатків, із зазначенням кількості аркушів у кожному додатку та кількості їх примірників. Якщо до документа додають інший документ, що має додатки, то відмітку про наявність додатків оформлюють як у прикладі (Додаток: лист Укрдержархіву від 20.09.2013 № 595/04-12 і додаток до нього, всього на 20 арк. в 1 прим). Згідно з частиною 1 статті 79 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Особа повинна докладати зусиль для усунення недоліків або інформування суду про свою позицію щодо встановлених судом недоліків (висновки у постанові Верховного Суду від 10 січня 2024 року у справі №280/3193/23).

Усупереч вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України представник позивача не повідомляє про електронний кабінет адвоката та юридичної особи - позивача, які з 20 лютого 2024 року зобов`язані зареєструвати електронний кабінет в ЄСІТС та вказати у позовній заяві відповідні відомості.

Верховний Суд 13.04.2022 у справі № 160/11095/20 зазначив, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, що застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 160, 161, 169, 241-243, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ТОВ «БАЧКУРКА» залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено яким саме відповідачем; розрахунку сплати судового збору за кожну самостійну вимогу немайнового характеру до різних відповідачів та доплати судового збору; оформлення додатків з дотриманням ДСТУ та надання опису; відомостей про електронний кабінет учасників справи на виконання вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України; оформлення адміністративного позову до належного відповідача/співвідповідача; надати докази на підтвердження обгрунтованості і співмірності витрат на правничу допомогу у сумі 45000 грн.

Платiжнi реквiзити для доплати судового збору в гривнях зазначені на офіційному сайті (https://adm.ck.court.gov.ua/sud2370/gromadyanam/tax/), інформацію щодо адміністративної справи учасники справи можуть отримати на офіційному порталі судової влади України у мережі Інтернет.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві. Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не належить оскарженню.

Копію ухвали направити представнику позивача.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА