Справа № 480/6172/24
Суддя: О.О. Осіпова
Дата ухвалення: 2025-09-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 вересня 2025 року Справа № 480/6172/24
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Осіпової О.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/6172/24 за позовом ОСОБА_1 до Національного агенствоаз питань запобігання корупції про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити дії,-
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Національного агенства з питань запобігання корупції, в якій просить:
2. Зобов`язати Національне агентство з питань запобігання корупції внести зміни до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, шляхом виключення з Реєстру даних про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що був притягнутий до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани наказом в.о. начальника Сумської митниці ДФС №434-о від 22.08.2018 на виконання рішення суду. На підставі зазначеного Національним агентством з питань запобігання корупції до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (далі - Реєстр), внесено відповідні відомості про нього. В подальшому, позивач звернувся до відповідача із заявою про виключення його відомостей з Реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення. Однак, останній повідомив про відсутність правових підстав для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення. Відтак, вважає таку відмову протиправною та безпідставною, тому звернувся до суду за захистом своїх прав.
Ухвалою суду від 16.07.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
24.07.2024 через підсистему "Електронний суд" надійшла від позивача заява, в якій просить при ухваленні рішення у цій справі допустити негайне його виконання щодо внесення відповідних змін до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення шляхом негайного виключення з Реєстру даних про вчиненння позивачем адмністратвиного правопорушення.
Національне агентство з питань запобігання корупції надало відзив на позовну заяву в якому проти позовних вимог заперечує та просить відмовити у задоволенні адміністравного позову в повному обсязі. Свої доводи мотивує тим, що приписами п. 8 розділу II Положення про Реєстр визначено перелік підстав для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, який є вичерпним та подвійному тлумаченню не підлягає. Наголошує, що вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення з підстав, не передбачених Положенням про Реєстр, не допускається. Більш того, Кодекс України про адмністративні правопорушення не регулює порядок формування, та ведення Реєстру, що виключає можливість застосування до спірних правовідносин приписи ст. 39 КУпАП. Тому вважає, що позовні вимоги є безпідставними, необгрунтованими та такими, щоне підлягають задоволенню.
Також позивач надав до суду клопотання, в якому просив врахувати при винесенні рішення суду норми ч. 4 ст. 59 Закону України "Про запобігання корупції" зі змінами, які набрали чинності 17.07.2025, щодо строку зберігання відомостей у Єдиному державному реєстрі осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, який становить 1 рік, для осіб, притягнутих до цивільно-правової або адміністративної відповідальності. Після завершення цих строків відомості підлягають виключенню з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.
06.08.2025 відповідач у додаткових поясненнях зазначив, що у зв`язку з набрання чинності 17.07.2025 Закону України № 4496-ІХ від 17 червня 2025 року «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України, Кримінального процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України щодо підвищення відповідальності за корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення», відомості про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності вилучено з Реєстру.
Дослідивши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи та об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
Постановою Глухівського міськрайонного суду Сумської області від 10.05.2018 року (справа №576/767/18) ОСОБА_1 звільнено від адміністративної відповідальності за частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку із малозначністю вчиненого адмініправопорушення, суд обмежився усним зауваженням, а провадження у справі закрив.
На підставі вищезазначеної постанови позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності наказом в.о. начальника Сумської митниці ДФС №434-о від 22.08.2018 року та застосовано стягнення у вигляді оголошення догани.
В подальшому ОСОБА_1 звернувся з заявою про вилучення відомостей відносно нього з Реєстру, однак відповідач у листі від 28.06.2024 р. відмовив у його проханні, зазначивши, що підстави для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення є вичерпними.
Не погодившись з такою відповіддю відповідача, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне.
Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначає Закон України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII (далі Закон № 1700-VII).
Відповідно до ст. 4 Закону № 1700-VII, Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.
Відповідно до п. 9 ч. першої ст. 11 Закону № 1700-VII до повноважень Національного агентства належить, зокрема, забезпечення ведення Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.
Частиною першою ст.59 Закону № 1700-VII (на день виникнення спірний правовідносин) встановлено, що відомості про осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, що формується та ведеться Національним агентством.
Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, порядок його формування та ведення затверджуються Національним агентством.
Згідно п. 2 розділу І Положення, реєстр - електронна база даних, яка містить відомості про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.
Згідно п.п.1 п. 3 розділу І Положення метою ведення Реєстру є забезпечення єдиного обліку осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.
Відповідно до п. 1 розділу ІІ Положення внесенню до Реєстру підлягають відомості про осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.
Згідно з п. 2 розділу II Положення підставою для внесення Реєстратором відомостей про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, є:
1) електронна копія рішення суду, яке набрало законної сили, з Єдиного державного реєстру судових рішень;
2) засвідчена в установленому порядку паперова копія розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення.
Електронна копія рішення суду про притягнення до кримінальної, адміністративної та цивільно-правової відповідальності особи за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення надсилається Реєстратору відповідно до порядку надсилання електронних копій судових рішень щодо осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та щодо юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.
Відповідно до п. 5 розділу II Положення реєстратор вносить до Реєстру відомості протягом трьох робочих днів з дня надходження з Державної судової адміністрації України до Національного агентства електронної копії рішення суду, яке набрало законної сили, з Єдиного державного реєстру судових рішень та засвідченої в установленому порядку паперової копії розпорядчого документа про накладення чи скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення.
Водночас, згідно з п.8 розділу II Положення підставами для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, є:
1) ухвала суду про скасування вироку;
2) винесення виправдувального вироку;
3) відновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження;
4) скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення;
5) розпорядчий документ або судове рішення про скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення;
6) заява особи, яка з 24 лютого 2022 року до припинення або скасування воєнного стану брала безпосередню участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України у складі Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України, Управління державної охорони України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань.
Таким чином, інформацію про осіб які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення/яких притягнуто до відповідальності за корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення вносяться до Реєстру.
Пунктом 8 розділу II Положення встановлено, що підставами для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, є ухвала суду про скасування вироку, винесення виправдувального вироку, відновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, розпорядчого документа або судового рішення про скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення.
Отже, підстави щодо вилучення з Реєстру відомостей є вичерпним, інших підстав для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення чинне законодавство не передбачає.
Той факт, що позивач протягом року з дня закінчення виконання стягнення за вказаною постановою, не вчиняв нового адміністративного правопорушення, жодним чином не впливає на спірні правовідносини, у зв`язку з чим у Національного агентства не було правових підстав для вилучення відомостей щодо позивача з Реєстру.
Ні Закон № 1700-VII, ні Положення про Реєстр не пов`язують підстави для вилучення відомостей з Реєстру з нормами КУпАП, зокрема, з обставинами, при яких особа вважається такою, що не була піддана адміністративному стягненню.
Суд вважає хибним доводи позивача стосовно того, що сплив року з дня накладення адміністративного стягнення є безумовною підставою для вилучення спірних відомостей з Реєстру.
Таким чином, відповідач правомірно відмовив позивачу у вилученні відомостей щодо ньго про притягнення до адміністративної відповідальності із Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.
Щодо посилання ОСОБА_1 на норми ст. 59 Закону № 1700-VII щодо строку зберігання відомостей в Єдиному державному реєстрі осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, суд зазначає наступне.
Законом України № 4496-ІХ від 17 червня 2025 року «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України, Кримінального процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України щодо підвищення відповідальності за корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення», який набрав чинності 17.07.2025 довнено ст. 59 Закону № 1700-VII частиною 4 в редакції:
"4. Строк зберігання відомостей в Єдиному державному реєстрі осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, становить:
1) відомостей про притягнення до цивільно-правової відповідальності фізичної особи за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень - один рік;
2) відомостей про накладення адміністративного стягнення на фізичну особу за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення - один рік;
3) відомостей про притягнення до кримінальної відповідальності фізичної особи за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень - до погашення або зняття судимості з особи;
4) відомостей про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, - п`ять років.
Після закінчення строків, визначених цією частиною, відомості про особу в Єдиному державному реєстрі осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, підлягають виключенню.".
Таким чином відповідач на виконання приписів ч. 4 ст. 59 Закону № 1700-VII вилучив з Реєстру дані щодо позивача, як особи, яка вчинила корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.
Суд звертає увагу, що згідно з висновками щодо тлумачення змісту статті 58 Конституції України, викладеними у рішеннях Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року № 1-зп, від 09 лютого 1999 року № 1-рп/99, від 05 квітня 2001 року № 3-рп/2001, від 13 березня 2012 року № 6-рп/2012, у регулюванні суспільних відносин застосовуються різні способи дії в часі нормативно-правових актів. Перехід від однієї форми регулювання суспільних відносин до іншої може здійснюватися, зокрема, негайно (безпосередня дія), шляхом перехідного періоду (ультраактивна форма) і шляхом зворотної дії (ретроактивна форма).
За загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності й припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом.
З наведеного тлумачення норм статті 58 Конституції України Конституційним Судом України вбачається, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, тобто не можуть бути застосовані до тих правовідносин, які виникли до набрання ними (законами, нормативно-правовими актами) чинності та відповідно вони поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності, крім випадку коли такі закони чи інші нормативно-правові акти пом`якшують або скасовують відповідальність особи.
Оскільки, норми Закону України № 4496-ІХ від 17 червня 2025 року «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України, Кримінального процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України щодо підвищення відповідальності за корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення», який набрав чинності 17.07.2025 та яким внесені зміни до ч.4 ст. 59 Закону № 1700-VII не містять положень, які б поширювали його дію на правовідносини, що виникли до набрання ним чинності, тобто зворотної дії в часі вказаний закон не має, суд дійшов висновку, що частина 4 ст. 59 Закону № 1700-VII не може бути врахована під час розгляду спірних правовідносин, які виникли ще у 2024 році.
Згідно частини першої ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Частиною першою статті 5 КАС України, передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Відтак, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.
Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.
Приписами частини 1 статті 9 КАС України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Таким чином позивачем не доведено та не підтверджено належними доказами обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, натомість відповідачем як суб`єктом владних повноважень доведено правомірність своїх дій у прийнятті рішення, що оскаржується.
Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.
Враховуючи те, що позивачу відмовлено у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, питання щодо повернення судових витрат у вигляді сплаченого судового збору судом не вирішується.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Національного агенства з питань запобігання корупції про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити дії відмовити в повному обсязі.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.О. Осіпова