Справа № 240/21059/25
Суддя: Приходько Оксана Григорівна
Дата ухвалення: 2025-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 вересня 2025 року м. Житомир справа № 240/21059/25

категорія 112010200

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Приходько О.Г., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про перерахунок пенсії та зобов`язати відновити пенсійне забезпечення виходячи із розрахунку 60 % заробітної плати, зазначеної у довідці Відділу освіти, охорони здоров`я, культури та туризму Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області від 18 січня 2024 року № 09/01-23/1 про складові заробітної плати для призначення пенсії державного службовця (посадовий оклад, надбавка за ранг, надбавка за вислугу років) станом на січень 2024 року в сумі 28496,80 гривень, та виплатити різницю недоотриманої пенсії.

Перевіряючи матеріали позовної заяви відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суд звертає увагу на таке.

Згідно із частиною першою статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з принципом диспозитивності, закріпленим статтею 9 КАС України, позивач сам вирішує, чи звертатися йому до суду з позовом, самостійно визначає зміст і обсяг позовних вимог, і користується при цьому повною свободою у межах визначених процесуальним законом механізмів (процедур), які створюють реальні можливості для реалізації його прав.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

Велика Палата Верховного Суду зазначила, що зміст та обсяг порушеного права і виклад обставин, якими воно підтверджується, у кожному конкретному випадку можуть бути різними, але разом із цим принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних з визнанням позовної заяви прийнятною / неприйнятною (ця позиція неодноразово була висловлена в постановах Великої Палати Верховного Суду, зокрема, у справах № 640/7310/19, 9901/393/19).

Так, позивач оскаржує рішення відповідача про перерахунок пенсії, не вказуючи яке саме, та, в порушення норми частини сьомої статті 161 КАС України, не додає оспорюване рішення до позову, що не дозволяє визначити предмет оскарження у позові.

Також, в прохальній частині позовної заяви позивач просить суд захистити право на пенсійне забезпечення, зобов`язавши відповідача поновити виплату пенсії з розрахунку 60 % заробітної плати, вказаної у довідці Відділу освіти, охорони здоров`я, культури та туризму Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області від 18 січня 2024 року № 09/01-23/1, не зазначаючи при цьому дату, з якої належить поновити спірну пенсійну виплату.

Отже, позивачу належить вказати оскаржуваний за змістом заявленого позову індивідуальний акт (рішення) та визначитись щодо спірної пенсійної виплати за який період заявлено вимоги до відповідача у поданому позові.

Нечіткість змісту позовних вимог унеможливлює також й перевірку судом дотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду з цим позовом відповідно до вимог пункту 5 частини першої статті 171 КАС України.

Суд зауважує, що звертаючись до суду позивач самостійно формулює зміст вимог до відповідача й суд не вправі визначатись за позивача.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання уточнення прохальної частини позовних вимог із зазначенням рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, яке оскаржує позивач, та щодо перерахунку (поновлення) пенсії починаючи з якої дати заявлено позов. Також слід додати оспорюване рішення, а у разі його відсутності у позивача - клопотання про витребування оскаржуваного рішення.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява буде повернута позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя О.Г. Приходько