Справа № 391/424/25
Суддя: Семененко Я.В.
Дата ухвалення: 2025-09-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
01 вересня 2025 року м. Дніпросправа № 391/424/25
Суддя-доповідач Третього апеляційного адміністративного суду Семененко Я.В. перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1
на рішення Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 12 серпня 2025 року по справі № 391/424/25 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови за справою про адміністративне правопорушення,
ВСТАНОВИВ:
25 серпня 2025 року до Третього апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга ІНФОРМАЦІЯ_1 , направлена через підсистему Електронний суд 23.08.2025
Ознайомившись з даною апеляційною скаргою, вважаю, що вказана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.
Відповідно до ч.4 ст.286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.
Таким чином, з огляду на предмет спору у цій справі, строк подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції становить десять днів з дня його проголошення.
Судом встановлено, що оскаржуване рішення суду першої інстанції ухвалено за наслідками розгляду справи у відкритому судовому засіданні 12.08.2025.
Згідно даних Єдиного державного реєстру судових рішень рішення Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 12.08.2025 у цій справі надіслано для оприлюднення 12.08.2025, що свідчить про виготовлення його повного тексту у вказану дату.
Отже, строк на апеляційне оскарження даного судового рішення почав перебіг 13.08.2025 та останній день припав на 22.08.2025
Із цією апеляційною скаргою відповідач звернувся 23.08.2025, тобто поза межами встановленого статтею 286 КАС України строку, при цьому питання про його поновлення скаржник не порушує.
Суд бере до уваги, що за правилами, встановленими статтею 271 КАС, у справах, визначених статтями 273-277, 280-289 цього Кодексу, суд проголошує повне судове рішення. Копії судових рішень у справах, визначених цією статтею, невідкладно видаються учасникам справи або надсилаються їм, якщо вони не були присутні під час його проголошення.
Таким чином, у справах цієї категорії, які є терміновими в розумінні КАС, надзвичайно важливим в аспекті реалізації учасником справи права на апеляційне оскарження є дотримання судом першої інстанції порядку проголошення та вручення (надсилання) копій судових рішень, визначеного частиною другою статті 271 КАС. Недотримання судом першої інстанції цього порядку може бути підставою для поновлення
строку на апеляційне оскарження, з урахуванням інших фактичних обставин.
Суд враховує, що згідно змісту оскаржуваного судового рішення відповідач (його представник) у судовому засіданні участі не брав, у зв`язку з чим врахуванню підлягає й день вручення йому оскаржуваного судового рішення.
Натомість, скаржником не дотримано вимоги пункту 8 частини 2 статті 296 КАС України, за якими в апеляційній скарзі зазначається дата отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується.
Пунктом 4 частини 5 статті 296 КАС України визначено, що до апеляційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.
Всупереч вимогам наведеної норми права скаржник в апеляційній скарзі не зазначає дату отримання ним копії оскаржуваного рішення суду першої інстанції. Доказів на її підтвердження також не долучає.
У свою чергу наведене, серед іншого, не дає суду можливості встановити дотримання/недотримання скаржником десятиденного строку від дати вручення судового рішення під час звернення з цією апеляційною скаргою.
Також, п.1 ч.5 ст.296 КАС України передбачено, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Всупереч вимогам наведеної норми права заявником апеляційної скарги не долучено до апеляційної скарги документ про сплату судового збору. Разом з тим, відповідачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору з огляду на майновий стан скаржника.
Розглянувши вказане клопотання, суд не вбачає підстав для його задоволення, з огляду на таке.
Статтею 296 КАС України передбачено обов`язок особи, яка подає апеляційну скаргу, додати до апеляційної скарги документ про сплату судового збору.
При цьому, зміни до законодавства в частині необхідності сплати судового збору, на період дії воєнного стану, внесені не були.
Відповідно до частини першої статті 8 Закону України Про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.
Згідно з частиною першою статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Отже, як слідує з наведених норм права відстрочення сплати судових витрат є правом, а не обов`язком суду.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18 зроблено висновок, що суд може відстрочити (розстрочити) сплату судового збору, враховуючи майновий стан особи, що звертається до суду. Цей висновок Великої Палати Верховного Суду стосується і суб`єкта владних повноважень.
Отже, для вирішення питання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору необхідним є доведення особою, яка звертається із відповідним клопотанням, фінансової неможливості сплатити судовий збір.
Заявляючи відповідне клопотання, відповідач доказів на підтвердження рівня майнового стану не надає.
При цьому, суд зауважує, що статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Тобто, особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
Це стосується і заявників, які діють як суб`єкти владних повноважень й, до того ж, є бюджетними установами, фінансування яких здійснюється з Державного бюджету України, в тому числі щодо видатків на сплату судового збору, а тому кошти на вказані цілі повинні бути передбачені у кошторисі такої установи своєчасно і у повному обсязі.
Суд також виходить з того, що саме на заявника покладається обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про звільнення (відстрочення) від сплати судового збору; обов`язок сплатити судового збору, встановлений відповідно до закону, має законну мету, а тому, за загальним правилом, не визнається судом непропорційним чи накладеним свавільно; застосовані згідно із законом процесуальні обмеження у формі обов`язку сплатити судовий збір, за загальним правилом, не зменшують для заявника можливості доступу до суду та не ускладнюють йому цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права.
При прийнятті таких висновків суд враховує положення пункту 1 частини другої статті 129 Конституції України, згідно з яким однією із основних засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. У зв`язку з цим, обставини, пов`язані з фінансуванням суб`єкта владних повноважень з Державного бюджету України не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору.
За вказаних обставин та з урахуванням встановленого наведеними законодавчими приписами режиму правового регулювання питання відстрочення сплати судового збору, визначених законодавцем умов та підстав для цього, подане відповідачем клопотання задоволенню не підлягає.
Щодо ставки судового збору.
Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17 (провадження 11-1287апп18) викладено правову позицію за якою, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 286, 287 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України "Про судовий збір", які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.
У постанові від 14 січня 2021 року у справі №545/2527/16-а Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав ініціювати відступ від вищевказаних правових висновків Великої Палати Верховного Суду.
З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Отже, ставка судового збору, яка підлягає сплаті при поданні позову становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2025 рік становить 3028 грн.
Отже, виходячи з приписів вищенаведених норм права, позивач при зверненні до суду з позовом мав сплатити судовий збір у розмірі 605,60 грн. (3028,00*0,2).
У свою чергу, згідно пп.2 п.3 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Частиною третьою наведеної статті встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Таким чином, розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання цієї апеляційної скарги, з урахуванням коефіцієнту пониження, становить 726,72 грн. (605,60*150%*0,8).
Відповідно до ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.
Згідно ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
У зв`язку з викладеним, вважаю за необхідне апеляційну скаргу залишити без руху, встановивши скаржнику строк для усунення недоліків шляхом надання до суду апеляційної інстанції:
- відомостей щодо дати отримання копії оскаржуваного рішення суду першої інстанції та, у разі наявності, доказів, що її підтверджують;
- заяви про поновлення строку апеляційного оскарження, в якій вказати поважні підстави для поновлення строку з наданням відповідних доказів на обґрунтування заяви;
- документ про сплату судового збору у розмірі 726,72 грн., сплаченого за реквізитами:
Отримувач: ГУК у Дн-кій обл/Шев.р/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155
Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)
Код банку отримувача (МФО): 899998
Код класифікації доходів бюджету: 22030101.
Призначення платежу: *;101;_____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ______(ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від _____(Дата оскарження справи) по справі _____(Номер справи), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).
Керуючись ст.169, ч.2 ст.298 КАС України, суддя -
Відмовити у задоволенні клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 про відстрочення сплати судового збору.
Апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 12 серпня 2025 року по справі № 391/424/25 залишити без руху.
Встановити скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.
Копію ухвали направити скаржнику за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний кабінет», а у разі його відсутності - засобами поштового зв`язку.
Ухвала набирає законної сили 01 вересня 2025 року та оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач Я.В. Семененко