Справа № 520/22748/25
Суддя: Садова М.І.
Дата ухвалення: 2025-09-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01 вересня 2025 року Справа № 520/22748/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Садова М.І., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Височанського селищного голови Мороза Олександра Васильовича про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

у с т а н о в и в :

позивач звернувся до суду із адміністративним позовом до відповідача у якому просить:

- визнати бездіяльність Височанського селищного голови О. Мороза стосовно доступу адвоката І. Шапошнікова до моїх 26 заяв від 24.11.2025 , що зберігались у Височанській селищній раді, без будь якого дозволу, які мають мої персональні дані про місце помешкання неправомірною, такою що порушила мої права зазначені у ст. ч.1 ст. 8 ЗУ «Про захист персональних даних»;

- визнати бездіяльність Височанського селищного голови О. Мороза стосовно доступу адвоката І. Шапошнікова до моїх 26 заяв від 24.11.2025, що зберігались у Височанській селищній раді, без будь якого дозволу, які мають відносяться до конфіденційної інформації про мою особу неправомірною, такою що порушила мої права зазначені у ст. 32 Конституції України;

- зобов`язати Височанського селищного голову О. Мороза вирішити питання про вилучення у адвоката І. Шапошнікова 26 моїх заяв від 24.11.2025, що зберігались у Височанській селищній раді, і які І. Шапошніков таємно отримав без будь якого дозволу, які мають мої персональні дані про місце помешкання та конфіденційну інформацію про мою особу;

- зобов`язати Височанського селищного голову О. Мороза вирішити питання про вилучення 26 моїх заяв від 24.11.2025, що зберігались у Височанській селищній раді, і які ОСОБА_2 таємно отримав та розповсюдив, без будь якого дозволу, які мають мої персональні дані про місце помешкання неправомірною та конфіденційну інформацію про мою особу, з тих установ до яких їх було незаконно передано ОСОБА_2 ;

- зобов`язати Височанського селищного голову О. Мороза забезпечити роботу Височанської селищної ради спрямовану на збереження моїх персональних даних і конфіденційної інформації про мою особу, яка знаходиться у Височанській селищній раді.

Вважаю, що цей адміністративний позов необхідно залишити без руху, виходячи з наступних мотивів.

Згідно з ч.3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем подано до суду клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв`язку із складним матеріальним становищем у відповідності до пп 1 п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України Про судовий збір, адже ним заявлено три основні вимоги немайнового характеру, а відтак розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Згідно зі пп 1 п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України Про судовий збір враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема за умов, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Відповідно до правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 10.10.2019 (справа № 215/3329/19) аналіз правового врегулювання питання звільнення від сплати судового збору дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Згідно з практики Європейського Суду з прав людини (рішення від 19.06.2001 року, справа "Креуз проти Польщі" (CASE OF KREUZ v. POLAND) - заява № 28249/95) суд дійшов висновку, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Разом і з тим, аналіз норм Закону України "Про судовий збір" свідчить про те, що суд може звільнити від сплати судового збору, якщо майновий стан особи є таким, що ускладнює виконання цього обов`язку у повному обсязі.

При цьому, факт відсутності доходів не є безумовним підтвердженням наявності підстав для звільнення (відстрочення) від сплати судового збору, оскільки позивач може отримувати дохід із інших джерел, окрім заробітної плати, бути працевлаштованим станом на дату подання клопотання про звільнення від сплати судового збору, отримувати виплати із центру зайнятості, отримувати пенсійні виплати тощо.

Висновки аналогічного змісту викладені Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 28.04.2022 (справа № 9901/377/21).

Відповідно до довідки від 06.01.2025 № б/н дохід позивача за 2024 рік становить у розмірі 47358,70 грн.

Щодо доводів позивача про визначення ним трьох основних вимог немайнового характеру суд оцінює критично, виходячи з наступних мотивів.

Слід зазначити, що відповідно до частини першої статті 21 КАС України позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою. Згідно з частиною першою статті 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Пунктом 23 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Верховний Суд вважає, що об`єднання позивачем у позові декількох вимог майнового та/або немайнового характеру, не може призводити до штучного зменшення (у даній справі збільшення) розміру судового збору, який підлягає сплаті за подання такої позовної заяви, а порядок розрахунку судового збору у випадку заявлення декількох вимог однозначно визначає частина третя статті 6 Закону № 3674-VI (постанова від 25.04.2023 у справі № 300/3800/22).

Обґрунтування підстав об`єднання в одному позові такої кількості вимог (три основні вимоги немайнового характеру та три похідні вимоги немайнового характеру), які за своїм змістом, фактично не утворюють самостійні предмети доказування у справі позивач не зазначає, а підстави вважати, що усі заявлені вимоги не є пов`язаними між собою підставою виникнення або поданими доказами, відсутні.

З огляду на викладене приходжу переконання про те, що у цій справі є підстави вважати вимоги до відповідача про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії щодо Височанського селищного голови О. Мороза стосовно доступу адвоката І. Шапошнікова до 26 заяв від 24.11.2025, що зберігались у Височанській селищній раді - однією основною позовною вимогою, а інші вимоги похідними вимогами немайнового характеру, адже їх задоволення залежить від задоволення основної вимоги.

Дослідивши позовну заяву, суддя дійшов висновку про те, що позивачем подано лише одну основну вимогу, а всі інші вимоги є похідними.

З огляду на викладене суд не установив обставин, які б ускладнювали виконання позивачем обов`язку сплати судовий збір за подання адміністративного позову до суду, а тому у клопотанні позивача про відстрочення від сплати судового збору за подання адміністративного позову до суду необхідно відмовити.

Судом визначено ставку судового збору за подання адміністративного позову до суду за вимогою немайнового характеру (0,4 % прожиткового мінімуму для працездатним осіб) така ставка не перевищує 5 відсотків (47358,70 / 5% = 2367,93 грн) розміру його річного доходу позивача та становить 1211,20 грн.

Відповідно до пп.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору встановлюється у розмірі - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" установлено у 2025 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року - 3028,00 грн.

Отже, в силу приписів ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" в даному випадку ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру становить 1211,20 грн.

Відтак позивачу необхідно здійснити оплату судового збору у розмірі 1211,20 грн, за наступними реквізитами: Отримувач коштів - ГУК Харків обл/мХар Основ`ян/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37874947, Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО) - 899998, Рахунок отримувача - UA4020661, Код класифікації доходів бюджету - 22030101, Призначення платежу*;101;__________, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

При цьому, позивач повинен надати суду оригінал або копію платіжного документа про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин приходжу переконання, що оскільки адміністративний позов подано без додержання вимог ст. ст. 160, 161 КАС України, а відтак такий необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху у відповідності до ч. 2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

У відповідності до п. 10 ч. 1 ст. 295 КАС України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо визначення розміру судових витрат.

Керуючись ст. ст. 169, 248, 259, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України,

п о с т а н о в и в:

у клопотанні позивача про звільнення від сплати судового збору за подання адміністративного позову до суду відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Височанського селищного голови Мороза Олександра Васильовича про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу строк протягом п`яти днів з вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заява буде вважатись не поданою та повертається заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М. І. Садова