Справа № 480/5947/25
Суддя: Теміров Ч. М.
Дата ухвалення: 2025-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 480/5947/25
Провадження № 2-а/589/155/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 серпня 2025 року м. Шостка

Суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Теміров Ч.М., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ухвали Сумського окружного адміністративного суду від 28.07.2025 про передачу справи за підсудністю, 20.08.2025 до суду надійшли матеріали позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі по тексту ІНФОРМАЦІЯ_2 ) про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

За ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач, подаючи позов до Сумського окружного адміністративного суду, послався на п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» та вказав на звільнення від сплати судового збору до органу влади.

Проте вказана норма закону передбачає звільнення від сплати судового збору позивачів у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб становить - 3028 грн.

У постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення. Розмір судового збору за подання такої позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачеві необхідно здійснити оплату судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір», тобто 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605 грн 60 коп., та надати суду відповідний документ про сплату судового збору.

При цьому, слід звернути увагу позивача ОСОБА_1 , що за наявності дійсних підстав для звільнення його від сплати судового збору, останній повинен зазначити про це в своїй заяві про усунення недоліків з посиланням на відповідну норму закону та долучити докази на підтвердження таких обставин. Також суд роз`яснює право на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати за наявності підстав, передбачених ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Крім того, звертаючись до суду з даним позовом, позивач заявив клопотання про поновлення пропущеного строку на звернення до адміністративного суду. Дане клопотання обґрунтовано доводами про те, що позивач при розгляді справи присутнім не був, копія постанови, яка оскаржується, йому вручена не була, про її існування він дізнався лише 09.07.2025 з постанови державного виконавця про арешт рахунків, коли звернувся за роз`ясненнями щодо арешту його карткових рахунків державним виконавцем.

Зважаючи на приведені доводи позивача, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

У постанові Верховного Суду в справі № 500/1912/22 від 29.09.2022 зазначено, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам:

1) це обставина або кілька обставин, що безпосередньо унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк;

2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася зі позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Оцінюючи доводи, покладені в обґрунтування заявленого клопотання про поновлення строку звернення до суду, на предмет їх відповідності цим критеріям, суд вважає необхідним зупинитись на наступному.

У позовній заяві позивач зазначив, що дізнався про оскаржувану постанову лише 09.07.2025 від державного виконавця. Проте будь-які докази, що підтверджують факт дізнання позивачем про наявність оскаржуваної постанови у вказану ним дату, в тому числі докази звернення до Шосткинського ВДВС з цього приводу, суду не надано.

Таким чином, вказані позивачем причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом залишилися недоведеними, а відповідне клопотання не можна визнати обґрунтованим.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім цього частиною 5 статті 160 КАС України визначено вимоги щодо змісту позовної заяви.

Так, у позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проаналізувавши зміст позовної заяви суд дійшов висновку, що позивачем не у повній мірі дотримано вимог вказаної вище норми законодавства та не зазначено у позовній заяві вказаних вище необхідних відомостей.

Також суд зауважує, що клопотання про витребування доказів повинно відповідати ч.2 ст.80 КАС України.

Враховуючи виявлені недоліки та наведені вимоги закону, поданий ОСОБА_1 адміністративний позов слід залишити без руху з наданням строку для їх усунення, а саме: позивачу необхідно надати до суду позовну заяву з уточнену позовну заяву, яка буде відповідати вимогам ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, наявність вказаного недоліку, за переконанням суду, перешкоджає вирішенню питання про відкриття провадження, та тягне за собою правові наслідки, передбачені ст. 123, 169 КАС України, а відтак вказаний адміністративний позов необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 123, 160, 161, 169 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області Ч.М.Теміров