Справа № 340/7149/24
Суддя: О.А. ЧЕРНИШ
Дата ухвалення: 2025-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 серпня 2025 року м. Кропивницький Справа № 340/7149/24

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Черниш О.А.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

відповідач: Секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини (01008, м. Київ, вул. Інститутська, 21/8, )

про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії.

Позов ОСОБА_1 мотивував тим, що 09.08.2024 року він звернувся до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини із запитом на отримання публічної інформації. У встановлений частиною 1 статті 20 Закону України "Про доступ до публічної інформації" строк запитувану інформацію він не отримав. На електронну пошту позивача 21.08.2024 року надійшла сканована копія листа від 20.08.2024 року від імені представника Уповноваженого у Кіровоградській області Галини Лугової. Всупереч вимогам Законів України "Про доступ до публічної інформації", "Про звернення громадян" та "Про електронні документи та електронний документообіг" цей лист не містив власноручного або кваліфікованого електронного підпису. Позивач стверджує, що відповідач не дотримався вимог законодавства щодо електронного документообігу, порушив вимоги законодавства про доступ до публічної інформації, оскільки у встановлений строк не надав запитувану інформацію стосовно протоколу про адміністративне правопорушення від 02.11.2023 року. З цих підстав позивач просить суд:

- визнати протиправними дії Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини у зв`язку з порушенням терміну розгляду та ненаданням запитуваної інформації на його запит на отримання публічної інформації від 09.08.2024 року;

- зобов`язати Секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини повторно розглянути його запит на отримання публічної інформації від 09.08.2024 року у порядку, визначеному Законом України "Про доступ до публічної інформації".

Ухвалою судді від 25.11.2024 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, мотивованими тим, що відповідь на запит позивача на отримання публічної інформації від 09.08.2024 року надана листом №49687.4/1051.13/24/ЗІ/53 від 20.08.2024 року. Цей лист представника Уповноваженого у Кіровоградській області створений в електронній формі із застосуванням кваліфікованого електронного підпису, кваліфікованої електронної печатки та кваліфікованої електронної позначки часу, тобто містить усі необхідні реквізити, передбачені законом. Також позивачу надані відповіді на його подальші запити, звернення та скарги. Стверджуючи про безпідставність позову ОСОБА_1 , представник відповідача просив суд у його задоволенні відмовити.

Позивач подав відповідь на відзив, у якій наполягав на задоволенні позову, доводячи, що лист, який він отримав 21.08.2024 року, не можна вважати відповіддю на запит, позаяк він не містить кваліфікованого електронного підпису.

Розглянувши справу в порядку спрощеного провадження, суд установив такі обставини.

У вересні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини зі скаргами на дії посадових осіб Комунального некомерційного підприємства "Обласна клінічна дитяча лікарня" Кіровоградської обласної ради щодо порушення його права на інформацію.

За наслідками розгляду цієї скарги головний спеціаліст Відділу сприяння роботі регіональних представництв Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Григоренко О.О. 02.11.2023 року склала протокол про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності генерального директора КНП "ОКДЛ КОР" Хорощака В.Д. за ч. 2 ст. 212-3 КУпАП.

Відділ сприяння роботі регіональних представництв Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини направив матеріали справи про адміністративне правопорушення до Ленінського районного суду м. Кіровограда, куди вони надійшли 06.11.2023 року та зареєстровані за №405/8156/23.

Постановою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 07.11.2023 року №405/8156/23 матеріали справи про адміністративне правопорушення повернуті до Секретаріату Уповноваженого Верховної ради України з прав людини для належного оформлення, з посиланням на недоліки, допущені при оформлені протоколу від 02.11.2023 року.

14.11.2023 року до Ленінського районного суду м. Кіровограда з Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини знову надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ч. 2 ст. 212-3 КУпАП, які зареєстровані за №405/8351/23.

Постановою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 15.11.2023 року №405/8351/23 матеріали повернуті до Секретаріату Уповноваженого Верховної ради України з прав людини для доопрацювання, з посиланням на те, що вони містять копію, а не оригінал протоколу про адміністративне правопорушення від 02.11.2023 року.

У серпні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Д.В. із запитом на отримання публічної інформації від 09.08.2024 року, у якому просив надати йому таку інформацію:

1) чи отримував Уповноважений Верховної Ради України з прав людини оригінал складеного ним 02.11.2023 року протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.212-3 КУпАП, відносно генерального директора КНП "ОКДЛ КОР" Хорощака В.Д., який був направлений для доопрацювання та належного оформлення постановою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 07.11.2023 року у судовій справі №405/8156/23, якщо так - просив зазначити дату його отримання та реєстрацію за вхідним номером;

2) місцезнаходження станом на даний час оригіналу складеного Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини 02.11.2023 року протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.212-3 КУпАП, відносно генерального директора КНП "ОКДЛ КОР" Хорощака В.Д.;

3) чи отримував Уповноважений Верховної Ради України з прав людини копію складеного ним 02.11.2023 року протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.212-3 КУпАП, відносно генерального директора КНП "ОКДЛ КОР" Хорощака В.Д., яка була направлена для доопрацювання та належного оформлення постановою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 15.11.2023 року у судовій справі №405/8351/23, якщо так - зазначити дату її отримання та реєстрацію за вхідним номером;

4) чи було доопрацьовано на повторну вимогу суду Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини складений ним 02.11.2023 року протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.212-3 КУпАП, відносно генерального директора КНП "ОКДЛ КОР" Хорощака В.Д.;

5) чи був втретє, після доопрацювання та належного оформлення направлений до Ленінського районного суду м. Кіровограда складений Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини 02.11.2023 року протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.212-3 КУпАП, відносно генерального директора КНП "ОКДЛ КОР" Хорощака В.Д., якщо так - то коли, у якому вигляді - оригінал чи копія;

6) якщо втретє складений Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини 02.11.2023 року протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.212-3 КУпАП, відносно генерального директора КНП "ОКДЛ КОР" Хорощака В.Д. (оригінал чи копія) не направлявся до суду, то просив зазначити причини такого рішення;

7) зазначити правові підстави направлення Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини 02.11.2023 року копії, а не оригіналу протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 212-3 КУпАП, відносно генерального директора КНП "ОКДЛ КОР" Хорощака В.Д.

Цей запит позивач направив електронною поштою на дві електронні поштові адреси Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини: (яка призначена для подання електронних звернень), (яка призначена для подання запитів на інформацію).

Цей запит зареєстрований у Секретаріаті Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини за вхідним №1051.13/24/ЗІ від 09.08.2024 року як запит на публічну інформацію.

Згідно з резолюцією Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини у Кіровоградській області Лубінця Д.В. від 09.08.2024 року розгляд цього документу доручено Вервейку І.Д. (керівник Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини) та Деркаченко Ю.В. (представник Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини з інформаційних прав).

Виконавцями запиту також визначені Панков А.А. (директор Департаменту моніторингу додержання інформаційних прав Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини), Лугова Г.Л. (представник Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини у Кіровоградській області), Свиридова В.П. (головний спеціаліст Департаменту моніторингу додержання інформаційних прав Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини), Міронова К.Ю. (головний спеціаліст Департаменту моніторингу додержання інформаційних прав Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини), Григоренко О.О. (головний спеціаліст Відділу сприяння роботі регіональних представництв Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини).

Представник Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини у Кіровоградській області Галина Лугова надала позивачу відповідь №49687.4/1051.13/24/ЗІ/53 від 20.08.2024 року на його запит від 08.09.2024 року. У ній процитовані положення Законів України "Про захист персональних даних", "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" та з посиланням на Закон України "Про звернення громадян" надані роз`яснення щодо складання та оформлення уповноваженими особами Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини протоколів про адміністративні правопорушення.

Ця відповідь 21.08.2021 року надіслана на адресу електронної пошти позивача зі службової електронної пошти головного спеціалісту Відділу сприяння роботі регіональних представництв Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Григоренко О.О.

Позивач, не погоджуючись із діями відповідача при опрацюванні його запиту на публічну інформацію, порядком направлення йому відповіді та її змістом, звернувся до суду з цим позовом.

Вирішуючи спір, суд дійшов до таких висновків.

Відповідно до частини 2 статті 34 Конституції України кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.

Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, та інформації, що становить суспільний інтерес, визначає Закон України "Про доступ до публічної інформації", який містить такі норми:

Стаття 1. Публічна інформація

1. Публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.

2. Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.

Стаття 2. Мета і сфера дії Закону

1. Метою цього Закону є забезпечення прозорості та відкритості суб`єктів владних повноважень і створення механізмів реалізації права кожного на доступ до публічної інформації.

2. Цей Закон не поширюється на відносини щодо отримання інформації суб`єктами владних повноважень при здійсненні ними своїх функцій, а також на відносини у сфері звернень громадян, які регулюються спеціальним законом.

Стаття 5. Забезпечення доступу до інформації

1. Доступ до інформації забезпечується шляхом:

1) систематичного та оперативного оприлюднення інформації:

2) надання інформації за запитами на інформацію.

Стаття 12. Визначення та перелік суб`єктів

1. Суб`єктами відносин у сфері доступу до публічної інформації є:

1) запитувачі інформації - фізичні, юридичні особи, об`єднання громадян без статусу юридичної особи, крім суб`єктів владних повноважень;

2) розпорядники інформації - суб`єкти, визначені у статті 13 цього Закону;

3) структурний підрозділ або відповідальна особа з питань доступу до публічної інформації розпорядників інформації.

Стаття 13. Розпорядники інформації

1. Розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються:

1) суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання.

4. Усі розпорядники інформації незалежно від нормативно-правового акта, на підставі якого вони діють, при вирішенні питань щодо доступу до інформації мають керуватися цим Законом.

Стаття 14. Обов`язки розпорядників інформації

1. Розпорядники інформації зобов`язані:

1) оприлюднювати інформацію, передбачену цим та іншими законами;

2) систематично вести облік документів, що знаходяться в їхньому володінні;

3) вести облік запитів на інформацію;

4) визначати спеціальні місця для роботи запитувачів з документами чи їх копіями, а також надавати право запитувачам робити виписки з них, фотографувати, копіювати, сканувати їх, записувати на будь-які носії інформації тощо;

5) мати спеціальні структурні підрозділи або призначати відповідальних осіб для забезпечення доступу запитувачів до інформації та оприлюднення інформації;

6) надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об`єктивність наданої інформації і оновлювати оприлюднену інформацію.

Стаття 16. Відповідальні особи з питань доступу до публічної інформації

1. Розпорядник інформації відповідає за визначення завдань та забезпечення діяльності структурного підрозділу або відповідальної особи з питань доступу до публічної інформації розпорядників інформації, відповідальних за опрацювання, систематизацію, аналіз та контроль щодо задоволення запиту на інформацію, надання консультацій під час оформлення запиту, а також за оприлюднення інформації, передбаченої цим Законом.

2. Запит, що пройшов реєстрацію в установленому розпорядником інформації порядку, обробляється відповідальними особами з питань доступу до публічної інформації.

Стаття 17. Контроль за забезпеченням доступу до публічної інформації

1. Парламентський контроль за дотриманням права людини на доступ до інформації здійснюється Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини, тимчасовими слідчими комісіями Верховної Ради України, народними депутатами України.

Стаття 19. Оформлення запитів на інформацію

1. Запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні.

2. Запитувач має право звернутися до розпорядника інформації із запитом на інформацію незалежно від того, стосується ця інформація його особисто чи ні, без пояснення причини подання запиту.

3. Запит на інформацію може бути індивідуальним або колективним. Запити можуть подаватися в усній, письмовій чи іншій формі (поштою, факсом, телефоном, електронною поштою) на вибір запитувача.

4. Письмовий запит подається в довільній формі.

5. Запит на інформацію має містити:

1) ім`я (найменування) запитувача, поштову адресу або адресу електронної пошти, а також номер засобу зв`язку, якщо такий є;

2) загальний опис інформації або вид, назву, реквізити чи зміст документа, щодо якого зроблено запит, якщо запитувачу це відомо;

3) підпис і дату за умови подання запиту в письмовій формі.

6. З метою спрощення процедури оформлення письмових запитів на інформацію особа може подавати запит шляхом заповнення відповідних форм запитів на інформацію, які можна отримати в розпорядника інформації та на офіційному веб-сайті відповідного розпорядника. Зазначені форми мають містити стислу інструкцію щодо процедури подання запиту на інформацію, її отримання тощо.

Стаття 20. Строк розгляду запитів на інформацію

1. Розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту.

2. У разі якщо запит на інформацію стосується інформації, необхідної для захисту життя чи свободи особи, щодо стану довкілля, якості харчових продуктів і предметів побуту, аварій, катастроф, небезпечних природних явищ та інших надзвичайних подій, що сталися або можуть статись і загрожують безпеці громадян, відповідь має бути надана не пізніше 48 годин з дня отримання запиту.

3. Клопотання про термінове опрацювання запиту має бути обґрунтованим.

4. У разі якщо запит стосується надання великого обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, розпорядник інформації може продовжити строк розгляду запиту до 20 робочих днів з обґрунтуванням такого продовження. Про продовження строку розпорядник інформації повідомляє запитувача в письмовій формі не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту.

Стаття 22. Відмова та відстрочка в задоволенні запиту на інформацію

1. Розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту в таких випадках:

1) розпорядник інформації не володіє і не зобов`язаний відповідно до його компетенції, передбаченої законодавством, володіти інформацією, щодо якої зроблено запит;

2) інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до частини другої статті 6 цього Закону;

3) особа, яка подала запит на інформацію, не оплатила передбачені статтею 21 цього Закону фактичні витрати, пов`язані з копіюванням або друком;

4) не дотримано вимог до запиту на інформацію, передбачених частиною п`ятою статті 19 цього Закону.

2. Відповідь розпорядника інформації про те, що інформація може бути одержана запитувачем із загальнодоступних джерел, або відповідь не по суті запиту вважається неправомірною відмовою в наданні інформації.

3. Розпорядник інформації, який не володіє запитуваною інформацією, але якому за статусом або характером діяльності відомо або має бути відомо, хто нею володіє, зобов`язаний направити цей запит належному розпоряднику з одночасним повідомленням про це запитувача. У такому разі відлік строку розгляду запиту на інформацію починається з дня отримання запиту належним розпорядником.

4. У відмові в задоволенні запиту на інформацію має бути зазначено:

1) прізвище, ім`я, по батькові та посаду особи, відповідальної за розгляд запиту розпорядником інформації;

2) дату відмови;

3) мотивовану підставу відмови;

4) порядок оскарження відмови;

5) підпис.

5. Відмова в задоволенні запиту на інформацію надається в письмовій формі.

Стаття 23. Право на оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядників інформації

1. Рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду.

2. Запитувач має право оскаржити:

1) відмову в задоволенні запиту на інформацію;

2) відстрочку задоволення запиту на інформацію;

3) ненадання відповіді на запит на інформацію;

4) надання недостовірної або неповної інформації;

5) несвоєчасне надання інформації;

6) невиконання розпорядниками обов`язку оприлюднювати інформацію відповідно до статті 15 цього Закону;

7) інші рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації, що порушили законні права та інтереси запитувача.

3. Оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядників інформації до суду здійснюється відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України.

Стаття 24. Відповідальність за порушення законодавства про доступ до публічної інформації

1. Відповідальність за порушення законодавства про доступ до публічної інформації несуть особи, винні у вчиненні таких порушень:

1) ненадання відповіді на запит;

2) ненадання інформації на запит;

3) безпідставна відмова у задоволенні запиту на інформацію;

4) неоприлюднення інформації відповідно до статті 15 цього Закону;

5) надання або оприлюднення недостовірної, неточної або неповної інформації;

6) несвоєчасне надання інформації;

7) необґрунтоване віднесення інформації до інформації з обмеженим доступом;

8) нездійснення реєстрації документів;

9) навмисне приховування або знищення інформації чи документів.

Статтею 101 Конституції України передбачено, що парламентський контроль за додержанням конституційних прав і свобод людини і громадянина здійснює Уповноважений Верховної Ради України з прав людини.

Закон України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" містить такі норми:

Стаття 1. Парламентський контроль за додержанням конституційних прав і свобод людини і громадянина

Парламентський контроль за додержанням конституційних прав і свобод людини і громадянина та захист прав кожного на території України і в межах її юрисдикції на постійній основі здійснює Уповноважений Верховної Ради України з прав людини (далі - Уповноважений), який у своїй діяльності керується Конституцією України, законами України, чинними міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Стаття 2. Сфера застосування Закону

Сферою застосування Закону є відносини, що виникають при реалізації прав і свобод людини і громадянина між громадянином України, незалежно від місця його перебування, іноземцем чи особою без громадянства, які перебувають на території України, та органами державної влади, органами місцевого самоврядування та їх посадовими і службовими особами.

Стаття 4. Правовий статус Уповноваженого

Уповноважений є посадовою особою, статус якої визначається Конституцією України, цим та іншими законами України.

Уповноважений здійснює свою діяльність незалежно від інших державних органів та посадових осіб. Діяльність Уповноваженого доповнює існуючі засоби захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина, не відміняє їх і не тягне перегляду компетенції державних органів, які забезпечують захист і поновлення порушених прав і свобод.

Стаття 10. Секретаріат Уповноваженого

Для забезпечення діяльності Уповноваженого утворюється секретаріат, який є юридичною особою, має свій рахунок у банку та печатку встановленого зразка.

Структура секретаріату, розподіл обов`язків та інші питання щодо організації його роботи регулюються Положенням про секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини (далі - Положення). На працівників секретаріату поширюється дія Закону України "Про державну службу". Положення та кошторис секретаріату затверджуються Уповноваженим у межах кошторису витрат, пов`язаних із діяльністю Уповноваженого. Призначення на посаду та звільнення працівників секретаріату здійснюються Уповноваженим.

При Уповноваженому з метою надання консультаційної підтримки, проведення наукових досліджень, а також вивчення пропозицій щодо поліпшення стану захисту прав і свобод людини і громадянина може створюватися консультативна рада (яка може діяти і на громадських засадах) із осіб, що мають досвід роботи в галузі захисту прав і свобод людини і громадянина.

Стаття 11. Представники Уповноваженого

Уповноважений має право призначати своїх представників у межах виділених коштів, затверджених Верховною Радою України.

Організація діяльності та межі повноважень представників Уповноваженого регулюються Положенням про представників Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, яке затверджується Уповноваженим.

Стаття 14. Обов`язки Уповноваженого

Уповноважений зобов`язаний додержуватися Конституції України і законів України, інших правових актів, прав та охоронюваних законом інтересів людини і громадянина, забезпечувати виконання покладених на нього функцій та повною мірою використовувати надані йому права.

Уповноважений здійснює парламентський контроль за дотриманням права на доступ до публічної інформації.

Секретаріат Уповноваженого з прав людини за дорученням Уповноваженого забезпечує оприлюднення та надання інформації за запитами, адресованими Уповноваженому з прав людини, відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Стаття 16. Підстави для провадження справ та призначення перевірок

Уповноважений здійснює свою діяльність на підставі відомостей про порушення прав і свобод людини і громадянина, які отримує:

1) за зверненнями громадян України, іноземців, осіб без громадянства чи їх представників;

2) за зверненнями народних депутатів України;

3) за власною ініціативою.

Стаття 17. Розгляд звернень до Уповноваженого

Уповноважений приймає та розглядає звернення громадян України, іноземців, осіб без громадянства або осіб, які діють в їхніх інтересах, відповідно до Закону України "Про звернення громадян".

Звернення подаються Уповноваженому в письмовій формі протягом року після виявлення порушення прав і свобод людини і громадянина. За наявності виняткових обставин цей строк може бути подовжений Уповноваженим, але не більше ніж до двох років.

При розгляді звернення Уповноважений:

1) відкриває провадження у справі про порушення прав і свобод людини і громадянина;

2) роз`яснює заходи, що їх має вжити особа, яка подала звернення Уповноваженому;

3) направляє звернення за належністю в орган, до компетенції якого належить розгляд справи, та контролює розгляд цього звернення;

4) відмовляє в розгляді звернення.

Уповноважений не розглядає тих звернень, які розглядаються судами, зупиняє вже розпочатий розгляд, якщо заінтересована особа подала позов, заяву або скаргу до суду.

Повідомлення про прийняття звернення до розгляду або відмову у прийнятті звернення до розгляду надсилається в письмовій формі особі, яка його подала. Відмова у прийнятті звернення до розгляду повинна бути вмотивованою.

Наказом Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 14.10.2022 року №79.15/22 затверджено Положення про Секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, яке містить зокрема такі норми:

1. Загальні положення

1.1. Секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини (далі - Секретаріат) утворюється відповідно до статті 10 Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" для забезпечення діяльності Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини (далі - Уповноважений).

1.2. Секретаріат є юридичною особою, має свій рахунок у банку та печатку встановленого зразка.

1.3. Структура Секретаріату, розподіл обов`язків та інші питання щодо організації його роботи регулюються цим Положенням про Секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини (далі - Положення), яке затверджується Уповноваженим.

1.4. Структура Секретаріату складається зі структурних підрозділів, основні завдання, функції та права яких визначаються у відповідних положеннях.

1.9. Секретаріат у своїй діяльності керується Конституцією України, Законом України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини", міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, іншими нормативно-правовими актами України, наказами Уповноваженого, Керівника Секретаріату, а також цим Положенням.

2. Завдання

2.1. Основним завданням Секретаріату є забезпечення діяльності Уповноваженого з метою здійснення парламентського контролю за додержанням конституційних прав і свобод людини і громадянина та захисту прав кожного на території України і в межах її юрисдикції на постійній основі.

2.2. На Секретаріат покладено завдання з організаційного, правового (юридичного), науково-консультативного, інформаційно-аналітичного, науково-експертного, контрольно-ревізійного, матеріально-технічного, фінансового, а також іншого забезпечення діяльності Уповноваженого в межах чинного законодавства України.

3. Функції

3.1. Для забезпечення діяльності Уповноваженого Секретаріат відповідно до покладених на нього завдань та розподілу обов`язків між працівниками:

3.1.5 організовує та здійснює прийом та розгляд звернень громадян України, іноземців, осіб без громадянства або осіб, які діють в їхніх інтересах, відповідно до чинного законодавства України та роз`яснює заходи, що їх має вжити особа, яка подала звернення до Уповноваженого;

3.1.28 за дорученням Уповноваженого забезпечує оприлюднення та надання інформації за запитами, адресованими Уповноваженому, відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Наказом Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 20.10.2022 року №84.15/22 затверджено Положення про представників Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, яке містить зокрема такі норми:

1. Загальні положення

1.1. Уповноважений Верховної Ради України з прав людини (далі - Уповноважений) має право призначати своїх представників (далі - представники Уповноваженого) у межах виділених коштів, затверджених Верховною Радою України, з метою здійснення парламентського контролю за додержанням конституційних прав і свобод людини і громадянина та захисту прав кожного на території України і в межах її юрисдикції.

1.2. Організація діяльності та межі повноважень, а також основні завдання, функції та права представників регулюються цим Положенням про представників Уповноваженого (далі - Положення), а також дорученнями Уповноваженого та посадовими інструкціями представників Уповноваженого.

1.3. Посадові інструкції представників Уповноваженого затверджуються Уповноваженим.

1.4. Призначення на посаду та звільнення представників Уповноваженого здійснюються Уповноваженим.

1.7. Представники Уповноваженого є підзвітними та підконтрольними Уповноваженому.

1.8. Представники Уповноваженого у своїй діяльності керуються Конституцією України, Законом України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини", іншим законодавством України, що стосується діяльності Уповноваженого, чинними міжнародним договорами в галузі захисту прав і свобод людини і громадянина, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, наказами Уповноваженого та цим Положенням.

2. Завдання

2.1. Основним завданням представників Уповноваженого є представництво Уповноваженого у відповідній сфері або регіоні з метою здійснення парламентського контролю за додержанням конституційних прав і свобод людини і громадянина та захисту прав кожного на території України і в межах її юрисдикції.

3. Функції

3.1. Для забезпечення реалізації покладених на них завдань представники Уповноваженого в межах повноважень, визначених цим Положенням та посадовою інструкцією:

3.1.1 взаємодіють з відповідними самостійними структурними підрозділами Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини (далі - Секретаріат) або регіональними представництвами Уповноваженого;

3.1.6 розглядають звернення громадян України, іноземців, осіб без громадянства або осіб, які діють в їхніх інтересах (повноваження яких оформлені у встановленому законодавством порядку), відповідно до чинного законодавства України;

3.1.13 виконують представницькі функції Уповноваженого в Україні та за її межами;

3.1.14 виконують інші доручення (письмові або усні) Уповноваженого.

4. Права

4.1. Представники Уповноваженого відповідно до покладених на них завдань за дорученнями (письмовими або усними) Уповноваженого мають право:

4.1.9 діяти від імені Уповноваженого та представляти його інтереси з усіма правами, що надані чинним законодавством України;

4.1.14 складати протоколи про адміністративні правопорушення у порядку, передбаченому чинним законодавством України.

5. Інші питання

5.1. У своїй діяльності представники Уповноваженого взаємодіють із структурними підрозділами Секретаріату, органами державної влади, органами місцевого самоврядування, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами, організаціями незалежно від їх підпорядкування, форм власності та галузевої належності, їх посадовими і службовими особами, фізичними особами, а також з міжнародними організаціями.

Наказом Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 19.05.2023 року №53.15/23 затверджено Інструкцію з діловодства в Секретаріаті Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, яка містить зокрема такі норми:

І. Загальні положення

1. Інструкція з діловодства в Секретаріаті Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини (далі Інструкція) встановлює загальні вимоги щодо документування управлінської інформації та організації роботи з документами, створеними в електронній та паперовій формах в Секретаріаті Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини (далі Секретаріат).

7. Основною формою провадження діловодства в Секретаріаті є електронна.

8. Документування управлінської інформації в Секретаріаті здійснюється в електронній формі із застосуванням кваліфікованого електронного підпису, кваліфікованої електронної печатки та кваліфікованої електронної позначки часу, крім випадків наявності обґрунтованих підстав для документування управлінської інформації у паперовій формі, якими визнаються:

1) документи, що містять інформацію з обмеженим доступом, вимога щодо захисту якої встановлена законом;

2) матеріали провадження Уповноваженого;

3) справи про адміністративне правопорушення;

4) електронні документи, що не можуть бути застосовані як оригінал згідно з вимогами закону;

5) документи, вимога щодо опрацювання яких у паперовій формі встановлена актами Кабінету Міністрів України.

9. Діловодство у паперовій формі допускається лише для документів, визначених пунктом 8 цієї Інструкції.

10. В Секретаріаті може бути визначений перелік документів, проходження яких продовжується виключно в паперовій формі, за рішенням Уповноваженого або Керівника Секретаріату з урахуванням цього пункту та пункту 8 цієї Інструкції.

11. Уся організаційно-розпорядча документація, що створюється або надходить до Секретаріату, вноситься до відповідних журналів системи електронного документообігу. З документів у паперовій формі створюються фотокопії шляхом сканування, які приєднуються до реєстраційно-моніторингової картки. документи з грифом «Для службового користування», інші документи, визначені в установленому порядку.

Оригінал документа у паперовій формі передає служба діловодства Секретаріату головному виконавцю, визначеному резолюцією керівництва.

12. До електронних документів, підписаних (погоджених) із застосуванням електронного цифрового підпису або засвідчених електронною печаткою, вимагати наявність відтворення візуального підпису або відбитка печатки незалежно від особливостей оформлення документів не допускається.

13. Використання кваліфікованої електронної позначки часу під час накладання кваліфікованого електронного підпису або кваліфікованої електронної печатки є обов`язковим.

ІІ. Документування управлінської діяльності та організація роботи з документами в діловодстві. Електронний міжвідомчий обмін.

Надсилання вихідних електронних документів

28. Надсилання електронних документів через систему взаємодії їх адресатам здійснюється автоматично із системи електронного документообігу одразу після підписання.

29. Посадовою особою, відповідальною за діловодство у відповідному структурному підрозділі, працівниками служби діловодства та, за фактом їх завантаження із системи електронного документообігу в систему взаємодії одразу після реєстрації.

30. Під час направлення електронного документа автоматично створюються примірники електронних документів у кількості, що відповідає наведеному в реєстраційно-моніторинговій картці переліку адресатів, для подальшого персоналізованого надсилання відповідним адресатам.

31. Із системи електронного документообігу Секретаріату до системи взаємодії завантажуються зареєстровані електронні документи або засвідчені електронні копії документів.

Не може бути відправлений через систему взаємодії електронний документ, цілісність якого не підтверджено кваліфікованим електронним підписом або кваліфікованою електронною печаткою згідно з вимогами цієї Інструкції або який оформлено з порушенням вимог пунктів 224 та 225 цієї Інструкції.

32. Електронний документ вважається одержаним адресатом з моменту надходження відправнику електронного повідомлення із зазначеним часом про доставку цього документа адресату.

У разі ненадходження відправнику протягом шести годин з моменту відправки електронного документа, електронного повідомлення про доставку цього документа адресату вважається, що такий документ адресатом не одержано. У такому випадку відправник вживає всіх можливих заходів до забезпечення одержання адресатом відповідного документа в електронній формі.

У разі одержання від адресата електронного повідомлення про відмову у реєстрації електронного документа відправником вживаються заходи для усунення підстав відмови і забезпечення повторного надсилання такого документа в електронній формі.

Відхилення адресатом електронного документа без зазначення підстав, що визначені у пункті 27 цієї Інструкції вважається свідомим порушенням.

Додаткове підтвердження факту отримання електронного документа адресатом не вимагається.

Реєстрація вихідних документів

76. Реєстрація всіх вихідних та внутрішніх електронних документів здійснюється в автоматизованому режимі під час їх підписання.

В Секретаріаті може бути передбачена автоматична реєстрація окремих видів документів за фактом їх підписання.

77. Надсилання електронних документів незалежно від форми їх створення, здійснюється через систему взаємодії або електронною поштою посадовою особою, відповідальною за діловодство у відповідному структурному підрозділі, посадовою особою регіонального представництва, що підготували документ, та службою діловодства.

78. У разі створення документа у паперовій формі адресату надсилається лише його фотокопія через електронну пошту або систему взаємодії (після реєстрації накладається ЄЦП підписанта), крім випадку надсилання документів адресатам, які не є користувачами системи взаємодії, та документів, визначених пунктом 8 цієї Інструкції.

79. Якщо адресат не є користувачем системи взаємодії, посадова особа, відповідальна за діловодство у відповідному структурному підрозділі, що підготувала документ, створює паперову копію електронного документа, який засвідчується службою діловодства або відповідальною посадовою особою регіонального представництва та надсилається засобами поштового зв`язку.

80. У разі надсилання фотокопії документа через систему взаємодії оригінал вихідного документа в паперовій формі (лише для документів постійного та тривалого (понад 10 років) строків зберігання) передається в структурний підрозділ (автору документа) тільки для зберігання з подальшим формуванням у справи відповідно до затвердженої номенклатури справ без передачі їх адресату.

81. Перевірку внесених у реєстраційно-моніторингову картку обов`язкових та додаткових реквізитів вихідного документа здійснює система електронного документообігу в автоматичному режимі та автор документа.

Дата документа, підписання, засвідчення та реєстрації

136. Дата підписання визначається кваліфікованою електронною позначкою часу, що невід`ємно пов`язана з кваліфікованим електронним підписом.

137. Дата засвідчення визначається кваліфікованою електронною позначкою часу, що невід`ємно пов`язана з кваліфікованою електронною печаткою.

138. Дата реєстрації вихідного документа автоматично формується системою електронного документообігу у реєстраційно-моніторинговій картці під час його підписання.

Підписання проєктів документів

Підписувач

223. Посадові особи Секретаріату є підписувачами проєктів електронних та паперових документів в межах своїх повноважень, визначених актами законодавства, іншими нормативно-правовими актами відповідно до цієї Інструкції.

Підписання електронного документа Уповноваженим або Керівником Секретаріату

233. У разі коли підписувачем електронного документа є Уповноважений або Керівник Секретаріату, погоджений проєкт електронного документа надходить до уповноваженої особи уповноваженої особи, що організовує та забезпечує їх роботу (далі - служба керівника).

234. Уповноважена особа служби керівника:

1) перевіряє проєкт електронного документа на предмет його відповідності вимогам щодо підготовки відповідних проєктів;

2) визначає проєкт електронного документа відповідним для передавання його на підписання та передає його на підпис.

235. Уповноважений або Керівник Секретаріату, у разі необхідності внесення до проєкту електронного документа редакційних правок, повертає документ на доопрацювання, який після створення нової версії проєкту електронного документа повертається на узгодження.

236. Після автоматизованої реєстрації документа в електронній формі та підписання його Уповноваженим або Керівником Секретаріату він надсилається через систему взаємодії та/або поштою, електронною поштою.

Підписання проєкту документа представниками Уповноваженого, заступниками Керівника Секретаріату, керівниками структурного підрозділу

237. Коли підписувачем документа є представник Уповноваженого або заступник Керівника Секретаріату, відповідний електронний документ після погодження в установленому цією Інструцією порядку надходить через систему електронного документообігу Секретаріату до відповідного підписувача або уповноваженої особи, що організовує та забезпечує його роботу, а у разі коли підписувачем документа є керівник структурного підрозділу - безпосередньо до відповідного підписувача.

238. Відхилений підписувачем проєкт повертається системою електронного документообігу його автору із зазначенням вмотивованої причини відхилення.

ІV. Особливості роботи із запитами на інформацію.

Загальні засади документування запитів на інформацію

377. Діловодство з питань запитів на інформацію (далі запит на інформацію) здійснюється в системі електронного документообігу службою діловодства.

Порядок приймання, попереднього опрацювання і реєстрації запиту на інформацію

378. Опрацювання запиту на інформацію в Секретаріату здійснюється в системі електронного документообігу.

379. Запит на інформацію подається на вибір запитувача в усній, письмовій чи іншій формі засобами поштового зв`язку, телефоном, електронною поштою або у громадській приймальні під час особистого прийому.

Запит на інформацію, що подається засобами телефонного зв`язку, приймається структурним підрозділом, відповідальним за організацію роботи телефонної «гарячої лінії» Уповноваженого, у робочі дні з 9 години до 13 години та з 14 години до 18 години; у п`ятницю та передсвяткові дні до 16:45 години за номерами телефонів 0800-50-17-20, 044-299-74-08.

Запит фіксується посадовою особою, яка здійснює прийом дзвінка та передається на реєстрацію в системі електронного документообігу до служби діловодства.

380. Запит на інформацію, що надійшов до Секретаріату, підлягає попередньому опрацюванню, що здійснюється відповідальною посадовою особою служби діловодства, під час якого визначається:

1) належність документа до запиту на інформацію;

2) структурний підрозділ, що володіє або має володіти запитуваною інформацією;

3) обсяг запитуваної інформації, необхідної для надання відповіді;

4) належний розпорядник інформації (у разі якщо Секретаріат не володіє запитуваною інформацією);

5) наявність передбачених законом підстав для відмови у задоволенні запиту на інформацію.

381. Запит на інформацію, що надійшов до Секретаріату, централізовано реєструється в системі електронного документообігу службою діловодства з 9 години до 18 години робочого дня після його попереднього опрацювання.

382. Структурний підрозділ, що володіє запитуваною інформацією, протягом двох робочих днів з дня реєстрації запиту на інформацію в системі електронного документообігу готує та надає головному виконавцю достовірну, точну та повну інформацію (копії документів, інформаційні матеріали) відповідно до запиту на інформацію, або підготовлену додаткову інформацію, обґрунтування продовження строку розгляду запиту на інформацію, підстави відмови чи відстрочки в задоволенні запиту на інформацію тощо.

У разі якщо запит на інформацію стосується інформації, необхідної для захисту життя чи свободи особи, щодо стану довкілля, якості харчових продуктів і предметів побуту, аварій, катастроф, небезпечних природних явищ та інших надзвичайних подій, що сталися або можуть статись і загрожують безпеці громадян, структурний підрозділ, що володіє запитуваною інформацією, не пізніше 24 годин з дня реєстрації запиту на інформацію в системі електронного документообігу готує та надає головному виконавцю якісну, повну, достовірну інформацію (копії документів, інформаційні матеріали) відповідно до запиту на інформацію, або підготовлену додаткову інформацію, обґрунтування продовження строку розгляду запиту на інформацію, підстави відмови чи відстрочки в задоволенні запиту на інформацію тощо.

У разі надходження запиту на інформацію до структурного підрозділу, який не володіє запитуваною інформацією, зазначений структурний підрозділ протягом одного робочого дня, з урахуванням вимог пункту 108, передає на виконання до іншого структурного підрозділу.

383. Узагальнена відповідь на запит на інформацію готується головним виконавцем, визначеним резолюцією керівника на основі інформації, що знаходиться у його розпорядженні та/або інформації, що надається структурними підрозділами, які володіють запитуваною інформацією не пізніше п`яти робочих днів з дня реєстрації запиту на інформацію в системі електронного документообігу.

У разі якщо запит на інформацію стосується інформації, необхідної для захисту життя чи свободи особи, щодо стану довкілля, якості харчових продуктів і предметів побуту, аварій, катастроф, небезпечних природних явищ та інших надзвичайних подій, що сталися або можуть статись і загрожують безпеці громадян, відповідь має бути надана не пізніше 48 годин з дня реєстрації запиту на інформацію в системі електронного документообігу.

384. Строк зберігання запитів на інформацію, відповідей на них та інших документів щодо їх опрацювання в електронному вигляді становить п`ять років.

Строк зберігання паперових оригіналів запитів на інформацію становить один рік.

385. Служба контролю щоквартально, до 15 числа місяця, наступного за звітним періодом, здійснює узагальнене документування в системі електронного документообігу результатів моніторингу розгляду запитів на інформацію, що надходять до Секретаріату.

Результати моніторингу розгляду запитів на інформацію, що надходять до Секретаріату:

1) направляються Керівнику Секретаріату для інформування керівників структурних підрозділів Секретаріату та врахування в роботі;

2) розміщуються на офіційному вебпорталі Секретаріату.

Особливості опрацювання документів, що містять одночасно запит на інформацію, звернення або іншу інформацією

386. Якщо під час попереднього опрацювання виявилося, що надісланий особою документ містить одночасно запит на інформацію, звернення або іншу інформацію такий документ реєструється відповідними структурними підрозділами служби діловодства в системі електронного документообігу з визначенням в реєстраційно-моніторинговій картці електронного документа маршруту проходження відповідно запиту на інформацію (частини документа, що є запитом на інформацію), звернення (частини документа, що є зверненням) або іншої інформації у встановленому порядку.

387. Частини документа, що є зверненням або іншою інформацією, реєструються структурним підрозділом з питань звернень або службою діловодства із занесенням у поле "Примітка" інформації про проходження такого документа, зв`язуються з первинним документом та опрацьовуються відповідно до цього розділу цієї Інструкції.

388. Відповідь на документ, що містить одночасно запит на інформацію та звернення або запит на інформацію та іншу інформацію, готується головним виконавцем з урахуванням інформації щодо опрацювання частини документа, що є зверненням або іншою інформацією

Суд зазначає, що Уповноважений Верховної Ради України з прав людини це посадова особа зі спеціальним статусом, яка від імені Верховної Ради України здійснює парламентський контроль за додержанням конституційних прав і свобод людини і громадянина, зокрема за дотриманням права людини на доступ до публічної інформації (стаття 17 Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини").

Одночасно Уповноважений Верховної Ради України з прав людини є розпорядником публічної інформації, що знаходиться у його володінні, у розумінні п.1 ч.1 ст.13 Закону України "Про доступ до публічної інформації" і несе обов`язки, передбачені статтею 14 цього Закону, як-то: вести облік запитів на інформацію; мати спеціальні структурні підрозділи або призначати відповідальних осіб для забезпечення доступу запитувачів до інформації; надавати достовірну, точну та повну інформацію тощо.

Секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини є постійно діючим органом, що утворюється для забезпечення діяльності Уповноваженого.

Згідно зі статтею 14 Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" Секретаріат Уповноваженого з прав людини за дорученням Уповноваженого забезпечує надання інформації за запитами, адресованими Уповноваженому з прав людини, відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Представник Уповноваженого має право діяти від імені Уповноваженого та представляти його інтереси з усіма правами, що надані йому чинним законодавством України.

Цей спір виник у зв`язку зі зверненням позивача до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини із запитом від 09.08.2024 року про надання публічної інформації, яка стосувалася протоколу про адміністративне правопорушення, складеного 02.11.2023 року уповноваженою особою Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини за наслідками розгляду звернення позивача про порушення його права на інформацію відносно генерального директора КНП "ОКДЛ КОР" Хорощака В.Д.

Зі змісту цього запиту вбачається, що у ньому позивач просив надати інформацію щодо цього протоколу, яка знаходиться у володінні відповідача, а саме повідомити: дату отримання та реєстрації за вхідним номером протоколу після його повернення постановою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 07.11.2023 року №405/8156/23, місцезнаходження оригіналу цього протоколу; дату отримання та реєстрації за вхідним номером протоколу після його повернення постановою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 15.11.2023 року №405/8351/23; дату направлення протоколу (оригіналу чи копії) після його доопрацювання на вимогу суду.

Наказом Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 16.02.2015 року №3/02-15 затверджено Порядок оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення. Цей Порядок визначає механізм складання уповноваженими особами Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини протоколів про адміністративні правопорушення, що передбачені статтями 188-39, 188-40 та 212-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а також визначає перелік обов`язкової інформації, що вноситься до електронної форми обліку адміністративних правопорушень. Пунктом 4.2 цього Порядку передбачено, що облік адміністративних правопорушень здійснюється в електронній формі шляхом збирання інформації згідно з переліком (Додаток 3 до Порядку).

Отже, запитувана позивачем інформація щодо протоколу від 02.11.2023 року про адміністративне правопорушення, яка відображена та задокументована відповідно до чинного законодавства і підлягає обов`язковому внесенню до електронної форми обліку адміністративних правопорушень, що ведеться в Секретаріаті Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, є публічною інформацією, а відповідач є розпорядником такої інформації. Тож відповідач мав розглянути цей запит у порядку, встановленому Законом України "Про доступ до публічної інформації", і надати відповідь на запит не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту, тобто не пізніше 16.08.2024 року.

Водночас позивач у запиті від 09.08.2024 року просив повідомити йому причини ненаправлення до суду протоколу про адміністративне правопорушення після його доопрацювання, а також про правові підстави направлення до суду копії протоколу, а не оригіналу. Оскільки у цій частині вимоги позивача стосувалися надання йому роз`яснень щодо певних обставин (даних, відомостей) та створення нової інформації, то за своїм характером ці вимоги не є запитом на публічну інформацію.

Тому запит ОСОБА_1 від 09.08.2024 року, який одночасно містив запит на інформацію та звернення, повинен був опрацьовуватися та розглядатися згідно з особливостями, передбаченими пунктами 368 388 Інструкції з діловодства в Секретаріаті Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, затвердженої наказом Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 19.05.2023 року №53.15/23.

Суд установив, що запит позивача від 08.09.2024 року зареєстрований в системі електронного документообігу Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини саме як запит на публічну інформацію, з терміном виконання до 16.08.2024 року. Головним виконавцем цього запиту, визначеним резолюцією Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, є Керівник Секретаріату.

Втім цей запит розглянутий як звернення громадян шляхом надання 20.08.2024 року відповіді-роз`яснення відповідно до Закону України "Про звернення громадян".

Ця відповідь підписана представником Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини у Кіровоградській області Галиною Луговою шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису та зареєстрована в системі електронного документообігу Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини за №49687.4/1051.13/24/ЗІ/53 від 20.08.2024 року.

Цей електронний документ містить QR-code та інформацію про АЦСК, підписанта ОСОБА_3 , мітку часу ЕП та мітку часу даних (20.08.2024 року 08:06). Він направлений на електронну адресу позивача 21.08.2024 року о 16:46.

Як свідчить зміст цієї відповіді, у ній відсутня запитувана позивачем інформація щодо протоколу від 02.11.2023 року про адміністративне правопорушення. Натомість у ній описані обставини направлення до суду іншого протоколу - протоколу від 06.02.2024 року про адміністративне правопорушення, який був складений уповноваженою особою Секретаріату відносно генерального директора КНП "ОКДЛ КОР" Хорощака В.Д. за іншим фактом порушення ним вимог Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Отже, суд погоджується з доводами позивача про порушення відповідачем норм Закону України "Про доступ до публічної інформації" при розгляді його запиту на інформацію від 09.08.2024 року, зокрема щодо порушення строку розгляду запиту на інформацію, установленого частиною 1 статті 20 цього Закону, а також щодо надання відповіді не по суті запиту, що відповідно до частини 2 статті 22 Закону вважається неправомірною відмовою в наданні інформації.

Тож такі дії відповідача, які порушують законодавство про доступ до публічної інформації та права позивача, гарантовані Законом України "Про доступ до публічної інформації", слід визнати протиправними.

Порушене право позивача слід відновити, зобов`язавши відповідача розглянути запит від 09.08.2024 року в частині надання інформації щодо протоколу від 02.11.2023 року про адміністративне правопорушення у порядку, визначеному Законом України "Про доступ до публічної інформації", та надати позивачу запитувану інформацію.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на задоволення позову, здійснені позивачем витрати на оплату судового збору за подання позовної заяви через електронний кабінет в сумі 968,96 грн. (1211,20 грн. х 0,8) слід стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Відповідно до абзацу 9 частини 1 статті 371 КАС України рішення суду, прийняті в адміністративних справах, визначених пунктом 1 частини 1 статті 263 цього Кодексу, виконуються негайно.

Керуючись статтями 9, 90, 139, 242-246, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправними дії Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо порушення законодавства про доступ до публічної інформації при розгляді запиту ОСОБА_1 від 09.08.2024 року.

Зобов`язати Секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини розглянути запит ОСОБА_1 від 09.08.2024 року в частині надання інформації щодо протоколу від 02.11.2023 року про адміністративне правопорушення у порядку, визначеному Законом України "Про доступ до публічної інформації", та надати запитувану публічну інформацію.

Рішення суду в цій частині допустити до негайного виконання.

Стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати на сплату судового збору в сумі 968,96 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. ЧЕРНИШ