Справа № 160/27282/23
Суддя: Рянська Вікторія В'ячеславівна
Дата ухвалення: 2025-09-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рянської В.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в місті Дніпрі у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «САРМАТ» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
Ухвалою від 24.10.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (у письмовому провадженні), встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.
01.12.2023 надійшла відповідь на відзив, у якій позивач підтримав позовні вимоги з підстав, якими обґрунтовано позовні вимоги, та висловив незгоду з доводами відповідача. Зазначив, що на момент прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення Закон № 2876-IX набув чинності, тому мав бути застосований відповідачем під час розрахунку суми штрафу.
08.02.2024 надійшли додаткові пояснення відповідача, у яких указано, що зменшений розмір штрафних санкцій може бути застосований лише щодо податкових накладних, складених та зареєстрованих несвоєчасно після набрання чинності Законом № 2876-IX або до накладних, строк реєстрації яких не скінчився станом на день набрання чинності цим Законом (08 лютого 2023 року), що відповідає висновку, викладеному в постанові Верховного Суду від 30.01.2024 у справі № 280/4484/23.
26.02.2024 до суду надійшли додаткові пояснення позивача з доданими до них доказами. У поясненнях позивач зазначив, що з 24.02.2022 до 27.05.2022 сервер ДПС не приймав податкові накладні, що підтверджується Листом ДПС від 05.05.2023 № 2330/3/99-00-20-02-05-09 та повідомленнями відповідача на офіційному сайті. Ця обставина спричинила накопичення протягом п`яти місяців великої кількості незареєстрованих податкових накладних. Наприкінці травня 2022 року головний бухгалтер мав зареєструвати спочатку ПН, накопичені за п`ять місяців, а потім здійснювати реєстрацію поточних накладних, що створювало обґрунтовану затримку їх реєстрації. У період з 24.02.2022 до 30.12.2022 бухгалтерська служба ПП «САРМАТ» складалася з головного бухгалтера та двох бухгалтерів. Протягом 2022 року працівники бухгалтерії періодично перебували у відпустці без збереження заробітної плати та фактично роботу виконував лише один за час відсутності інших на роботі. Під час оголошення повітряної тривоги працівники перебували в укритті. Уповноваженою особою на складення, подання та реєстрацію податкових накладних є лише головний бухгалтер. У 2022 році головний бухгалтер майже щомісяця певний період перебувала у відпустці без збереження заробітної плати, а враховуючи накопичення ПН за п`ять місяців, позивач не мав об`єктивної можливості здійснити таку реєстрацію вчасно. Через відкоючення електропостачання у листопаді 2022 року керівництвом підприємства було прийнято рішення скоротити робочий день, а також змінити графік роботи відповідно до графіку відключень світла, що підтверджується наказом № 24/11/22 від 24.11.2022. Також у поясненнях позивачем зазначено, що всі ПН/РК були зареєстровані, більшість - наступного дня після закінчення встановленого граничного строку, а інша частина протягом найближчого тижня. Докази, додані до пояснень, не могли бути надані разом із заявою по суті через їх великий обсяг. Крім того, необхідність у їх наданні виникла після подання відзиву відповідачем. У зв`язку з цим позивач просив поновити строк для подання доказів.
Згідно з ч. 2 ст. 79 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.
Частиною п`ятою статті 79 КАС України передбачено, що у випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.
Згідно з ч.ч. 8, 9 цієї статті докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.
Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Беручи до уваги вищенаведене, з огляду на обставини, якими обґрунтовано клопотання позивача, з метою з`ясування всіх обставин у справі, забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання позивача. Оскільки відповідні докази додано до пояснень, підстави для встановлення додаткового строку для їх подання відсутні.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов таких висновків.
Розрахунок штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН наведено у додатку до податкового повідомлення-рішення, у якому зазначено, що за порушення ПП «САРМАТ» термінів реєстрації податкових накладних на строк до 15 календарних днів застосовано штраф у розмірі 10% від суми податку на додану вартість 6559686,35 грн, що становить 655968,64 грн, на строк від 16 до 30 календарних днів 20% від суми податку на додану вартість 1500,00 грн, що становить 300,00 грн, на строк 61 календарний день 30% від суми податку на додану вартість 7083,33 грн, що становить 2833,33 грн.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд дійшов такого висновку.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.
Відповідно до п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України (далі також ПК України; тут і далі у редакції на час виникнення спірних правовідносин) контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО. Предметом камеральної перевірки також можуть бути, зокрема, своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з пунктом 200-1.1 статті 200-1 Податкового кодексу України система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік у розрізі платників податку.
Пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Отже, на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної/ та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлені Податковим кодексом України строки.
Пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами «а» - «г» цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Позивач не заперечує факт реєстрації податкових накладних з порушенням строків їх реєстрації. Пояснює, що порушення строків реєстрації податкових накладних, складених у червні, серпні та вересні 2022 року, відбулося з незалежних від ПП «САРМАТ» обставин.
Як визначено пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Позивач не спростував порушення ним строків реєстрації зазначених в акті перевірки податкових накладних та кількість календарних днів такого порушення, визначених контролюючим органом.
складених у період з 06.06.2022 до 15.06.2022 - 30.06.2022 (фактична реєстрація у липні 2022 року);
складених у період з 18.08.2022 до 31.08.2022 15.09.2022 (фактична реєстрація 16.09.2022, 23.09.2022);
складених у період з 05.09.2022 до 15.09.2022 30.09.2022 (фактична реєстрація з 03.10.2022 до 30.11.2022);
складених у період з 16.09.2022 до 30.09.2022 15.10.2022 (фактична реєстрація з 18.10.2022 до 30.11.2022).
У матеріалах справи відсутні докази на підтвердження тієї обставини, що станом на вказані дати граничних термінів реєстрації у ПП «САРМАТ» не було можливості надати на реєстрацію податкові накладні.
До пояснень позивача, що надійшли до суду 26.02.2024, додано копію наказу ПП «САРМАТ» № 01/10/21 від 01.10.2021, яким уповноважено на складення, підписання та реєстрацію податкових накладних та/або розрахунків коригувань від імені підприємства головного бухгалтера Кірсанову Н.М.
Також позивач надав копії наказів ПП «САРМАТ» про надання Кірсановій Н.М. відпусток без збереження заробітної плати у травні, червні та липні 2022 року по 3 дні щомісячно, 3 дні у серпні 2022 року, 9 днів у вересні 2022 року, 4 дні у жовтні 2022 року, 3 дні у листопаді 2022 року та 3 дні у грудні 2022 року.
Згідно з довідкою ПП «САРМАТ» № 4 від 22.02.2024 головний бухгалтер Кірсанова Н.М. у жовтні 2022 року 4 робочих днів перебувала у відпустці без збереження заробітної плати, у листопаді 2022 року 3 робочих дні перебувала у відпустці без збереження заробітної плати та мала 4 скорочених днів (через відсутність електроенергії), у грудні 2022 року 3 робочих дні перебувала у відпустці без збереження заробітної плати та мала 11 скорочених робочих днів (через відсутність електроенергії).
Вказані періоди відпусток не припадали на граничні терміни реєстрації податкових накладних, за порушення яких до позивача застосовано штрафні санкції оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням.
Платник податків, у якого відсутня можливість своєчасно виконати податковий обов`язок, в тому числі й щодо своєчасної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування до податкової накладної, з 27 травня 2022 року повинен довести обставини неможливості виконання податкового обов`язку шляхом подання відповідної заяви та документів до контролюючого органу відповідно до вимог Порядку № 225. За умови отримання відповідного рішення контролюючого органу щодо неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку відповідальність, передбачена статтею 120-1 ПК України, до цього платника податків не застосовується.
Під час розгляду справи про обставини звернення позивача до контролюючого органу із заявою про неможливість виконання податкових обов`язків у спірний період не зазначала жодна зі сторін. Обставини прийняття контролюючим органом рішення про неможливість виконання податкових обов`язків в частині своєчасної реєстрації спірних у цій справі податкових накладних відсутні, відповідно, позивач вважається таким, що мав можливість своєчасно виконувати свої податкові обов`язки, а підстави для звільнення позивача від відповідальності відсутні.
Порушення платником податку встановленого терміну реєстрації в ЄРПН податкових накладних та/або розрахунку коригування передбачає відповідальність у вигляді штрафу у розмірах, встановлених пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.
Відповідач, встановивши факт правопорушення, яке полягало у порушенні позивачем граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, обґрунтовано застосував до позивача штраф на підставі пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.
Факт податкового правопорушення щодо несвоєчасної реєстрації позивачем податкових накладних не спростовано.
Згідно з пунктом 109.3 статті 109 ПК України у випадках, визначених пунктами 123.2-123.5 статті 123, пунктами 124.2, 124.3 статті 124, пунктами 125-1.2-125-1.4 статті 125-1 цього Кодексу, необхідною умовою притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення є встановлення контролюючими органами вини особи.
Отже, визначене у пункті 120-1.1 статті 120-1 ПК України податкове правопорушення не передбачає встановлення контролюючими органами вини особи.
Судом не встановлено допущення відповідачем порушень під час прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, які могли б слугувати самостійною підставою для звільнення позивача як платника податків від відповідальності за встановлене камеральною перевіркою порушення граничних строків реєстрації податкових накладних.
Щодо незгоди позивача з нарахуванням відповідачем штрафних санкцій на підставі пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України за порушення строків реєстрації податкових накладних за червень, серпень та вересень 2022 року, зареєстрованих у липні, вересні, жовтні та листопаді 2022 року, суд зазначає таке.
Аналіз наведеної норми ПК України свідчить, що податкове правопорушення за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної є вчиненим із моменту закінчення граничного терміну реєстрації податкової накладної, передбаченої пунктом 201.10 статті 201 ПК України. Строк затримки реєстрації має правове значення для визначення розміру штрафної санкції, а не для його кваліфікації.
Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан, який на підставі Указів Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжувався та станом на час розгляду справи триває.
Законом України від 12 січня 2023 року № 2876-IX «Про внесення змін до розділу XX «Прикінцеві положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» (набрав чинності 08 лютого 2023 року) підрозділ 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану збільшені строки реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування та зменшені розміри штрафних санкцій за їх порушення.
Відповідно до пункту 89 підрозділу 2 розділу XX ПК України, тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Згідно з пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого для пункту 89 цього розділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі:
2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 13 травня 1997 року № 1-зп/1997, стаття 58 Конституції України 1996 року закріплює один з найважливіших загальновизнаних принципів сучасного права - закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Це означає, що вони поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності. Закріплення названого принципу на конституційному рівні є гарантією стабільності суспільних відносин, у тому числі відносин між державою і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього закону чи іншого нормативно-правового акта.
Закон № 2876-IX не містить прямої вказівки про надання його нормам зворотної дії в часі, а отже його дія не розповсюджується на період до набрання ним чинності. Крім того, відповідальність, встановлена пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України, застосовується за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого для пункту 89 цього розділу, тобто прямо пов`язана зі збільшеними строками реєстрації податкових накладних.
Податкове правопорушення у вигляді несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної.
А тому розповсюджувати дію пунктів 89, 90 на правовідносини, які були припинені (тобто податкові накладні складені та зареєстровані з порушенням строку, який визначений пунктом 201.1 статті 201 ПК України, до внесення змін Законом № 2876-IX) є неможливим.
Відтак зменшений розмір штрафних санкцій може бути застосований лише щодо податкових накладних, складених та зареєстрованих несвоєчасно після набрання чинності Законом № 2876-IX або до накладних, строк реєстрації яких не скінчився станом на день набрання чинності цим Законом (08 лютого 2023 року).
Оскільки в межах спірних правовідносин податкові накладні позивач склав у період з 06.06.2022 до 30.09.2022, а зареєстровані вони в ЄРПН у період з 04.07.2022 до 30.11.2022 з порушенням строку, визначеного пунктом 201.1 статті 201 ПК України, суд дійшов висновку про правомірність застосування контролюючим органом штрафних (фінансових) санкцій на підставі пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України.
З системного аналізу матеріалів справи, наведених норм законодавства, з урахуванням висновків Верховного Суду, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог та відсутність підстав для їх задоволення.
У зв`язку з відмовою у задоволенні позову розподіл понесених позивачем судових витрат зі сплати судового збору відповідно до ст. 139 КАС України судом не здійснюється.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 1 січня 2023 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2684,00 грн.
Частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
За подання до суду даної позовної заяви підлягав сплаті судовий збір у сумі 8420,40 грн (701700,20 грн х 1,5% х 0,8).
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду в разі внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.
Керуючись ст.ст. 2, 9, 77, 90, 243, 246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
У задоволенні позову Приватного підприємства «САРМАТ» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Позивач: Приватне підприємство «САРМАТ», місцезнаходження: 53700, Дніпропетровська область, Широківський район, смт Широке, вул. Соборна, буд. 114, .

Відповідач: Головне управління ДПС у Дніпропетровській області, місцезнаходження: 49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17А, код ЄДРПОУ ВП 44118658.

Повне рішення суду складено 01.09.2025.

Суддя В.В. Рянська