Справа № 240/608/24
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2025-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/608/24

Головуючий у 1-й інстанції: Семенюк Микола Миколайович

Суддя-доповідач: Граб Л.С.

28 серпня 2025 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Граб Л.С.

суддів: Матохнюка Д.Б. Сторчака В. Ю.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 07 березня 2025 року у справі за адміністративним позовом Управління житлово-комунального господарства та екології Звягельської міської ради, за участю третьої особи- Приватного підприємства "Інтерра Буд" до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В :

Управління житлово-комунального господарства та екології Звягельської міської ради, за участю третьої особи- ПП "Інтерра Буд" звернулося до суду з позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, в якому просило:

визнати протиправним та скасувати Висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області від 21.12.2023 року.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 07.03.2025 року позов задоволено:

-визнано протиправним та скасовано Висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області від 21.12.2023 за результатами моніторингу процедури закупівлі № UA-2023-10-11-01-014943-а

Не погодившись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги, апелянт посилається на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для розгляду справи, невідповідність висновків обставинам справи та порушення норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення правового спору.

За правилами п.3 ч.1 ст.311 КАС України, розгляд справи колегією суддів здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи із наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що Управлінням житлово-комунального господарства та екології Звягельської міської ради розроблена, затверджена і оприлюднена 11.10.2023 тендерна документація на закупівлю, предметом якої є Реконструкція шкір-венерологічного диспансеру під гуртожиток для ВПО на вул. Василя Стуса, 4 в місті Звягель,Звягельського району, Житомирської області, очікуваною вартістю 5362822 грн (далі - Тендерна Документація) та проведені відкриті торги UA-2023-10-11-014943-а.

Переможцем вказаних торгів стало ПП "Інтерра Буд" (далі Учасник, Переможець), з яким позивачем укладено договір підряду № 2/7330 від 01.11.2023.

Відповідачем проведено моніторинг процедури закупівлі UA-2023-10-11-014943-а та 21.12.2023 затверджено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок UA-2023-07-04-012529-а), згідно якого за результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства в сфері публічних закупівель щодо розгляду тендерної пропозиції учасника ПП «Інтерра Буд» установлено порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей та з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель зобов`язано Замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору про закупівлю від 01.11.2023 № 2/7330.

Вважаючи вказаний висновок протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Приймаючи рішення, суд першої інстанції дійшов висновку про обгрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для їх задоволення.

Переглядаючи оскаржуване судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом першої інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування ним норм матеріального права, колегія суддів виходить із наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 № 2939-XII .

Абзацом 2 ст.2 вказаного Закону закріплено, що державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Частинами першою, другою, шостою, сьомою статті 5 Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" врегульовано, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України від 25.12.2015 № 922-VIII "Про публічні закупівлі".

За визначенням, наведеним в пункті 14 частини першої статті 1 Закону № 922 моніторинг процедури закупівлі-аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Згідно ч.2 ст.8 Закону 922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

За змістом частини 3 статті 8 Закону № 922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Ч.4 ст.8 Закону № 922-VIII встановлено строк здійснення моніторингу процедури закупівлі, який не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

У ч.6 ст.8 Закону № 922-VIII зазначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

В силу ч. 7 ст. 8 Закону № 922-VIII у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

За правилами ч.19 ст.8 Закону N 922-VIII форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Частиною п`ятнадцятою статті 29 Закону №922-VIII передбачено, що за результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції/пропозиції замовник визначає переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю згідно з цим Законом.

Спірні правовідносини у даній справі виникли у зв`язку із оскарженням висновку Управління Західного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-10-11-014943-а та 21.12.2023.

З матеріалів справи слідує, що за результатами моніторингу закупівлі відповідачем виявлено порушення позивачем зокрема вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178, та як наслідок оприлюднено висновок, яким зобов`язано позивача вжити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору про закупівлю.

Так, відповідно до пп.2 п.44 Особливостей №1178 замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція:

не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей;

є такою, строк дії якої закінчився;

є такою, ціна якої перевищує очікувану вартість предмета закупівлі, визначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, якщо замовник у тендерній документації не зазначив про прийняття до розгляду тендерної пропозиції, ціна якої є вищою, ніж очікувана вартість предмета закупівлі, визначена замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, та/або не зазначив прийнятний відсоток перевищення або відсоток перевищення є більшим, ніж зазначений замовником в тендерній документації;

не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.

Так, за змістом оскаржуваного висновку, відповідно до підпункту 3.1.1 пункту 3 розділу 2 тендерної документації, Замовником встановлено імперативну умову щодо надання у складі тендерних пропозицій учасників розрахунку договірної ціни, а також надання підтверджуючих розрахунків за статтями витрат договірної ціни, які повинні бути виконані з урахуванням положень Кошторисних норм України в будівництві «Настанова з визначення вартості будівництва», затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 року № 281 (далі - Настанова).

Моніторингом встановлено, що у складі тендерної пропозиції учасником ПП «Інтерра Буд» адміністративні витрати у складі договірної ціни та прибуток (файли «Кошторисний розрахунок 1» та «Кошторисний розрахунок 2») розраховані за класом наслідків (відповідальності) СС1. Проте, учасник ПП «Інтерра Буд», відповідно до пояснювальної записки, розрахунків адміністративних витрат та прибутку з урахуванням норм пунктів 4.38 та 4.39 Настанови, в ціні пропозиції для розрахунку адміністративних витрат застосував показник 4,37 та для визначення розміру кошторисного прибутку застосував показник 8,33, при тому, що об`єкт будівництва: «Реконструкція шкір-венерологічного диспансеру під гуртожиток для ВПО на вул. Василя Стуса, 4 в місті Звягель, Звягельського району, Житомирської області» відноситься до видів робіт «Ремонт житла, об`єктів соціальної сфери, комунального призначення та благоустрою», для яких згідно вимог Додатків № 25 та № 27 Настанови показник для розрахунку адміністративних витрат становить 3,89, а показник для визначення розміру кошторисного прибутку становить 7,65, що не відповідає вимогам пунктів 4.38, 4.39 та 5.17 Настанови, а відтак не відповідає вимогам підпункту 3.1.1 пункту 3 розділу 2 тендерної документації та призвело до завищення ціни (договірної ціни) тендерної пропозиції."

Відповідно до пункту 32 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон) тендерна пропозиція пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

За змістом пункту 31 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі Особливості) визначено, що тендерні пропозиції подаються відповідно до порядку, визначеного статтею 26 Закону, крім положень частин четвертої, шостої та сьомої статті 26 Закону.

При цьому ч.1 ст. 26 Закону визначено, що тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документацій, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.

За приписами підпункту 3.1.1 пункту 3 розділу 2 тендерної документації, Замовником встановлено імперативну умову щодо надання у складі тендерних пропозицій учасників розрахунку договірної ціни, підтверджуючих розрахунків за статтями витрат договірної ціни, які повинні бути виконані з урахуванням положень Кошторисних норм України в будівництві «Настанова з визначення вартості будівництва», затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 року № 281 (далі - Настанова).

В свою чергу, Моніторингом виявлено, що у складі тендерної пропозиції учасником ПП «Інтерра Буд» адміністративні витрати у складі договірної ціни та прибуток (файли Кошторисний розрахунок 1» та «Кошторисний розрахунок 2») розраховані за класом наслідків (відповідальності) ССІ, а саме-відповідно до пояснювальної записки розрахунків адміністративних витрат та прибутку з урахуванням норм підпунктів 4.38 та 4.39. Настанови, в ціні пропозиції учасником ПП «Інтерра Буд» 4,37 та для розрахунку адміністративних витрат застосовано показник визначення розміру кошторисного прибутку застосовано показник - 8,33.

За правилами пункту 4.38 розділу IV Настанови розмір кошторисного прибутку визначається на підставі показників, наведених у додатку 25 цієї Настанови, і зазначається в графах 4 та 7 зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва (додаток 7 цієї Настанови), виходячи з класу наслідків (відповідальності) об`єкта (крім видів робіт, зазначених у підпунктах 4, 5 та 6 таблиці додатку 25 цієї Настанови, для яких прибуток визначається на підставі відповідних показників).

Пунктом 4.39 розділу IV Настанови визначено, що в інвесторській кошторисній документації кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій визначаються на підставі рекомендованих показників, виражених у гривнях в розрахунку на одну людино-годину загальної кошторисної трудомісткості, які наведені в додатку 27 цієї Настанови, виходячи з класу наслідків (відповідальності) об`єкта (крім видів робіт, зазначених у пунктах 4, 5 таблиці додатку 27 цієї Настанови, для яких адміністративні витрати визначаються на підставі відповідних показників).

Пунктом 5.17 розділу V Настанови встановлено імперативну умову, що у складі ціни пропозицій учасника процедури закупівлі (договірної ціни) адміністративні витрати включаються за показниками, визначеними розрахунково-аналітичним методом на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку з використанням самостійно обраної підприємством бази розподілу (зокрема у відсотках від прямих витрат) або за показниками, наведеними в Додатку 27 Настанови.

При цьому, даний об`єкт будівництва, а саме шкір-венерологічний диспансер, відповідно до Тимчасового переліку об`єктів, які відносяться до соціальної сфери, викладеного в листі Міністерства України у справах будівництва 1 архітектури та Головної державної податкової інспекції України від 09.04.93 № 34-100, відноситься до об`єкту соціальної сфери, для якого згідно вимог Додатків № 25 та № 27 Настанови показник для розрахунку адміністративних витрат становить 3,89, а показник для визначення розміру кошторисного прибутку становить 7,65.

Таким чином, колегія суддів погоджується з доводами відповідача в тій частині, що застосування учасником ПП «Інтерра Буд» для розрахунку адміністративних витрат показник 4,37 та для визначення розміру кошторисного прибутку показник 8,33, не відповідає вимогам п.п. 4.38, 4.39 та 5.17 Настанови, та як наслідок, не відповідає вимогам підпункту 3.1.1 пункту 3 розділу 2 тендерної документації та призвело до завищення ціни (договірної ціни) тендерної пропозиції.

Також, відповідно до підпункту 3.1.2 пункту 3 розділу 2 тендерної документації, від учасників у складі тендерної пропозиції імперативно вимагалось надання копії дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки та/або декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці (з відмітками про реєстрацію такої декларації в уповноважених державних установах) щодо робіт підвищеної небезпеки, які виконуються на підставі дозволу та/або декларації (щодо відповідних видів робіт, що передбачені цією тендерною документацією, та виконання яких потребує наявності в підрядника вказаних документів дозвільного характеру), отриманих учасником згідно постанови Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 № 1107 «Про затвердження Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки».

В той же час, у пункті 6 «Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 року № 1107 (далі Порядок № 1107) закріплено, що експлуатація (застосування) машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки, що зазначені у пункті 7 групи А Переліку машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2021 № 77, зокрема, підйомників для підіймання працівників, здійснюється на підставі дозволу на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки.

При цьому, в постанові Кабінету Міністрів України від 03.02.2021 № 77 «Про затвердження переліку машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України» установлено умову, що на період дії воєнного стану машини, механізми, устаткування підвищеної небезпеки, що зазначені у пунктах 2-9 групи А переліку машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого цією Постановою, експлуатуються (застосовуються) на підставі декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці згідно з постановою Кабінету Міністрів України № 357 від 24.03.2022, яка діє до дня припинення або скасування воєнного стану і протягом одного місяця після його припинення чи скасування.

Між, відповідно до даних пункту 10 розділу І підсумкової відомості ресурсів, наданих учасником ПП «Інтерра Буд» у складі тендерної пропозиції, вказаним учасником для виконання робіт передбачених технічним завданням (Додаток № 2 до тендерної документації), заплановано використання орендованого автогідропідіймача, висотою підйому 18 м, вартість роботи якого (41 175,00 грн) включено до ціни тендерної пропозиції учасника.

Варто зазначити, що використання автогідропідіймача для виконання робіт, які є предметом закупівель згідно Додатку № 2 до тендерної документації передбачене Кошторисними нормами у будівництві (Настанова) та ресурсними елементними кошторисними нормами, які затверджені наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 15.06.2021 № 156 (далі РЕКН № 156).

Разом з тим, абзацом 2 пункту 1.1 розділу І Настанови визначено, що Настанова с обов`язковою для визначення вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, що кореспондується з пп. 3.1.1 п. 3 р. 2 тендерної документації.

Так, обов`язкове застосування № 156 в ході виконання робіт, що передбачені пунктами 1 та Додатку № 2 тендерної документації, зокрема, під час:

виконання робіт, що передбачені ресурсною елементною кошторисною нормою КР18-114-16 «Видалення сухостійних, аварійних та фаутних дерев твердих листяних порід частинами із застосуванням автогідропідіймачів, діаметр стовбура більше 80 см», в кількості 9 м3 (вартість виконання вказаних робіт ПП «Інтерра Буд» включені до ціни тендерної пропозиції в пункті 1 Локального кошторису на будівельні роботи № 01-01-01, що наданий у складі тендерної пропозиції файл «8 Кошторисний розрахунок 1.rar»);

виконання робіт, що передбачені ресурсною елементною кошторисною нормою КР18-114-11 з «Видалення сухостійних, аварійних та фаутних дерев твердих листяних порід частинами із застосуванням автогідропідіймачів, діаметр стовбура понад 30 см до 40», в кількості 3 м3 (вартість виконання вказаних робіт ПП «Інтерра Буд» включені до ціни тендерної пропозиції в пункті 2 Локального кошторису на будівельні роботи № 01-01-01, що наданий у складі тендерної пропозиції файл «8 Кошторисний розрахунок 1.rar»).

Отже, без наявності відповідних дозвільних документів на експлуатацію (застосування) вищевказаної машини фактично неможливо виконати у законний спосіб увесь перелік робіт, який є предметом закупівель.

В той же час, моніторингом встановлено, що у складі тендерної пропозиції учасника ПП «Інтерра Буд» відсутній дозвіл на експлуатацію (застосування) та/або декларація відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці вказаної машини підвищеної небезпеки, що не відповідає умовам підпункту 3.1.2 пункту 3 розділу 2 тендерної документації.

Поряд з цим, відповідно до пункту 6 Порядку № 1107 роботи підвищеної небезпеки, що зазначені у пункті 23 групи А Переліку видів робіт підвищеної небезпеки (Додаток 2), зокрема, «Монтаж, демонтаж та капітальний ремонт будинків, споруд, а також відновлення та зміцнення їх аварійних частин», виконуються на підставі дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки.

Однак, моніторингом встановлено, що у складі тендерної пропозиції учасника ПП «Інтерра Буд» відсутній дозвіл та/або декларація відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці на вказані роботи підвищеної небезпеки, що не відповідає умовам підпункту 3.1.2 пункту 3 розділу 2 тендерної документації.

Щодо посилання суду першої інстанції на те, що відповідачем не вказано, які саме роботи підвищеної небезпеки з монтажу, демонтажу та капітальний ремонт будинків, споруд, а також відновлення та зміцнення їх аварійних частин передбачені Тендерною документацію і на виконання яких Учасник повинен був у складі тендерної пропозиції дозвіл та/або декларація відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці на вказані роботи підвищеної небезпеки, то колегія суддів вважає їх необгрунтованими з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем до відзиву на позовну заяву додано копію відомості обсягів робіт (Додаток № 2 до тендерної документацій) в підпунктах 7-18, 20-25, 74, 106, 112, 127, 135-139, 196-198, 199, 222, 245-246, 257, якої вказані роботи з монтажу та демонтажу, а також копію підсумкової відомості ресурсів, в пункті 10 розділу ІІ якої заплановано використання орендованого автогідропідіймача, висотою підйому 18 м, вартість роботи якого становить 41 175,00 гривень.

Вказані вище документи також оприлюднені в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2023-10-11-014943-а, доступ до якої є вільним та загальнодоступним.

Пп.2 п.44 Особливостей визначено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 Особливостей.

Разом з тим, як вірно зауважено відповідачем, відхилення тендерної пропозиції учасника, яка не відповідає умовам тендерної пропозиції, є обов`язком, а не правом замовника.

Вказане узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 19.04.2022 у Справі №640/20549/19 та від 04.05.2023 у справі №240/6243/20.

Однак, за результатами проведеного моніторингу встановлено, що на порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей Позивач не відхилив тендерну пропозицію учасника ПП «Інтерра Буд» як таку, що не відповідала умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей.

Щодо обраного відповідачем способу усунення виявлених порушень, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного висновку, відповідач з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, зобов`язав позивача вжити заходи щодо усунення виявлених у висновку порушень, шляхом розірвання договору про закупівлю від 01.11.2023 № 2/7330.

Колегія суддів звертає увагу, що Верховним Судом у постановах від 02 березня 2023 року у справі № 160/4436/21 та від 26 жовтня 2022 року у справі № 420/693/21 досліджувалися питання щодо зобов`язання усунення виявлених під час проведення моніторингу недоліків в оформленні тендерної документації у запропонований в оскаржуваному висновку про результати моніторингу закупівлі спосіб шляхом розірвання договору.

У вказаних постановах зазначено, що відповідно до пункту 3 розділу ІІІ Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552 у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Відповідно до частини восьмої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

При цьому частиною восьмою статті 8 Закону № 922 визначено порядок дій замовника державної закупівлі, в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні державної закупівлі. Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Тобто, виходячи із структури та змісту частини восьмої статті 8 Закону № 922 саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.

Враховуючи викладене, Законом № 922 на відповідача покладений обов`язок зазначити три варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону № 922 повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.

Отже, у разі дотримання вимог Закону № 922 відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір про закупівлю не було б укладено.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 922 договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

За змістом частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

У частині першій статті 215 Цивільного кодексу України визначено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.

Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.

Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору, підлягають виконанню.

Аналогічні висновки висловлені Верховним Судом у справах №420/693/21 (постанова від 26 жовтня 2022 року), №200/100092/20 (постанова від 10 листопада 2022 року), №280/8475/20 (постанова від 24 січня 2023 року), №260/2993/21 (постанова від 31 січня 2023 року), №520/6848/21 (постанова від 09 лютого 2023 року), № 160/18075/22 (постанова від 22 лютого 2024 року), №260/5129/22 (постанова від 06 березня 2025 року),

Окрім того, Верховний Суд у постанові від 22 лютого 2024 року у справі № 160/18075/22 зазначив, що проведення публічних закупівель в першу чергу направлене на забезпечення потреб держави, територіальних громад або об`єднаних територіальних громад. Отже, укладаючи договір за результатами проведення публічної закупівлі, держава фактично має право контролю за проведенням закупівлі, враховуючи і етап укладення та виконання договору.

Відповідно до приписів Закону №2939-XII вказаний контроль держава здійснює через органи державного фінансового контролю шляхом проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Пунктами 7, 8, 10 Закону №2939-XII встановлено право органу державного фінансового контролю:

-пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства;

-порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства;

-у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства;

-звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів;

- звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

З аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що орган фінансового контролю має право як і висувати замовникам обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором, так і право на ініціювання питання про визнання договору недійсним. У свою чергу, статтею 43 Закону №922 регламентовано вичерпний перелік підстав для автоматичного визнання договору закупівлі нікчемним. Також орган фінансового контролю має право звертатися до суду лише у визначених випадках: у разі невиконання підконтрольною установою висунутих вимог, або у випадку не здійснення повернення коштів у дохід держави.

Отже, чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень в залежності від виду цих порушень. Окрім того, враховуючи, що при укладенні договорів за результатами публічних закупівель використовуються саме бюджетні кошти, то лише держава через свій відповідний орган має повноваження щодо обрання форми припинення нецільового використання цих коштів.

Таким чином, враховуючи сталу практику Верховного Суду у цій категорії справ, Держаудитслужба мала повноваження щодо визначення із варіантів усунення встановлених порушень, в тому числі і розірвання договору.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, висловленою у постановах Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року у справі № 420/693/21 та від 02 березня 2023 року у справі № 160/4436/21.

Протилежні висновки суду першої інстанції є необґрунтованими, оскільки спростовуються викладеними правилами чинного законодавства.

Колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу і на те, що згідно п.20.1 договору про закупівлю від 01.11.2023 № 2/7330, останній діє до 31.12.2024, тобто на момент проведення моніторингу, строк дії договору не закінчився.

За вказаних обставин, колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про наявність підстав для касування оскаржуваного висновку.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Колегія суддів також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору не в повному обсязі встановив фактичні обставини справи та не надав їм належної правової оцінки, а доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції та дають правові підстави для скасування оскаржуваного судового рішення.

В силу п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно зі ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення зокрема є, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що необхідно скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області задовольнити повністю.

Рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 07 березня 2025 року скасувати.

Прийняти нову постанову, якою в задоволенні позову Управління житлово-комунального господарства та екології Звягельської міської ради, відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Граб Л.С.

Судді Матохнюк Д.Б. Сторчак В. Ю.