Справа № 420/29567/25
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2025-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
29 серпня 2025 року м. Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Василяка Д.К., розглянувши матеріали заяви Головного управління ДПС в Одеській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна платника податків,-
До Одеського окружного адміністративного суду 28 серпня 2025 року о 17:32 год. надійшла заява Головного управління ДПС в Одеській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , в якій заявник просить суд підтвердити обґрунтованість рішення про застосування умовного адміністративного арешту майна ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), згідно рішення Головного управління ДПС в Одеській області від 26.08.2025 року.
Заяву обґрунтовано тим, що 26.08.2025 року об 11 год. 30 хв. в.о. заступника начальника Головного управління ДПС в Одеській області Ніною Сара було прийнято рішення про застосування умовного адміністративного арешту майна платника податків ФОП ОСОБА_3 (код НОМЕР_1 ).
27.08.2025 року об 11.30 год. Головне управління ДПС в Одеській області (далі позивач) звернулося до суду з позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , в якому просить підтвердити обґрунтованість рішення про застосування умовного адміністративного арешту майна ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), згідно рішення Головного управління ДПС в Одеській області від 26.08.2025 року.
У зв`язку із вищевикладеним, Головне управління ДПС в Одеській області звернулося до суду, після усунення недоліків із з тією ж самою заявою та вимогами 28 серпня 2025 року о 17:33 год.
Згідно з пунктом 94.1 статті 94 ПК України, адміністративний арешт майна платника податків є винятковим способом забезпечення виконання платником податків його обов`язків, визначених законом.
Відповідно до підпункту 94.2.3 пункту 94.2 статті 94 ПК України, адміністративний арешт майна може бути застосовано, якщо з`ясовується, що платник податків відмовляється від проведення документальної або фактичної перевірки за наявності законних підстав для її проведення або від допуску посадових осіб контролюючого органу.
Згідно з пунктом 94.3 статті 94 ПК України, адміністративний арешт майна полягає у забороні платнику податків вчиняти щодо свого майна, яке підлягає арешту, дії, зазначені у пункті 94.5 цієї статті.
Відповідно до пункту 94.4 статті 94 ПК України, арешт може бути накладено контролюючим органом на будь-яке майно платника податків, крім майна, на яке не може бути звернено стягнення відповідно до закону, та коштів на рахунку платника податків.
Згідно з пунктом 94.5 статті 94 ПК України, умовним арештом майна визнається обмеження платника податків щодо реалізації прав власності на таке майно, який полягає в обов`язковому попередньому отриманні дозволу керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу на здійснення платником податків будь-якої операції з таким майном. Зазначений дозвіл може бути виданий керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу, якщо за висновком податкового керуючого здійснення платником податків окремої операції не призведе до збільшення його податкового боргу або до зменшення ймовірності його погашення.
Відповідно до пункту 94.6 статті 94 ПК України, керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу за наявності однієї з обставин, визначених у пункті 94.2 цієї статті, приймає рішення про застосування арешту майна платника податків, яке надсилається: платнику податків з вимогою тимчасово зупинити відчуження його майна; іншим особам, у володінні, розпорядженні або користуванні яких перебуває майно такого платника податків, з вимогою тимчасово зупинити його відчуження.
Арешт коштів на рахунку платника податків здійснюється виключно на підставі рішення суду шляхом звернення контролюючого органу до суду.
Звільнення коштів з-під арешту банк або інша фінансова установа здійснює за рішенням суду.
Згідно з пунктом 94.10 - 94.13 статті 94 ПК України, арешт на майно може бути накладено рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, обґрунтованість якого протягом 96 годин має бути перевірена судом.
Зазначений строк не може бути продовжений в адміністративному порядку, у тому числі за рішенням інших державних органів, крім випадків, коли власника майна, на яке накладено арешт, не встановлено (не виявлено). У цих випадках таке майно перебуває під режимом адміністративного арешту протягом строку, визначеного законом для визнання його безхазяйним, або у разі якщо майно є таким, що швидко псується, - протягом граничного строку, визначеного законодавством. Порядок операцій з майном, власника якого не встановлено, визначається законодавством з питань поводження з безхазяйним майном.
Строк, визначений цим пунктом, не включає добові години, що припадають на вихідні та святкові дні.
Рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу щодо арешту майна може бути оскаржене платником податків в адміністративному або судовому порядку.

У всіх випадках, коли контролюючий орган вищого рівня або суд скасовує рішення про арешт майна, контролюючий орган вищого рівня проводить службове розслідування щодо мотивів прийняття керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу рішення про арешт майна та приймає рішення про притягнення винних до відповідальності відповідно до закону.

При прийнятті рішення про арешт майна банку арешт не може бути накладено на його кореспондентський рахунок.

Платник податків має право на відшкодування збитків та немайнової шкоди, завданих контролюючим органом внаслідок неправомірного застосування арешту майна такого платника податків, за рахунок коштів державного бюджету, передбачених контролюючим органам, згідно із законом. Рішення про таке відшкодування приймається судом.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

Згідно з частинами 2, 3 статті 283 КАС України, заява подається до суду першої інстанції протягом двадцяти чотирьох годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі та повинно містити: 1) найменування адміністративного суду; 2) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку заявника; 3) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку, якщо такий відомий, відносно сторони, до якої застосовуються заходи, визначені частиною першою цієї статті; 4) підстави звернення із заявою, обставини, що підтверджуються доказами, та вимоги заявника; 5) перелік документів та інших матеріалів, що додаються; 6) підпис уповноваженої особи суб`єкта владних повноважень, що скріплюється печаткою.

У разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків. Невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику заяви та доданих до нього документів.

Повернення заяви не є перешкодою для повторного звернення з нею до суду після усунення її недоліків, але не пізніше ніж протягом 48 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.

Як встановлено судом, 26.08.2025 року об 11 год. 30 хв. в.о. заступника начальника Головного управління ДПС в Одеській області Ніною Сара було прийнято рішення про застосування умовного адміністративного арешту майна платника податків ФОП ОСОБА_3 (код НОМЕР_1 ).

Головне управління ДПС в Одеській області звернулося до суду, після усунення недоліків із з тією ж самою заявою та вимогами 28 серпня 2025 року о 17:33 год., тобто з порушенням строку встановленого ст. 283 КАС України, а саме після спливу 48 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.

При вирішенні вказаної заяви суд враховує, що частиною другою статті 283 КАС України встановлено максимальний строк (не більше ніж 24 години), який надається заявнику для усунення недоліків, а невиконання вимог суду у такий строк тягне за собою безальтернативний наслідок у вигляді повернення заявнику заяви та доданих документів. При цьому, повторне звернення із заявою до суду після усунення її недоліків можливе не пізніше ніж протягом 48 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.

Крім того, суд звертає увагу на приписи частини сьомої статті 283 КАС України щодо строків розгляду судом заяви (не пізніше 96 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення заявника до суду), та який буде порушений у випадку продовження заявнику строку для усунення недоліків.

Суд враховує, що за правилами частини першої, п`ятої статті 270 КАС України на обчислення строків, встановлених статтями 273 - 277, 280 - 283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу. Днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Судом встановлено, що заявником пропущено 48 годинний строк для повторного звернення до суду.

Таким чином, враховуючи пропуск строку звернення із заявою та неможливість поновлення такого строку, суд дійшов до висновку про наявність правових підстав для повернення заяви Головного управління ДПС в Одеській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна та зупинення видаткових операцій платника податків залишити без руху та доданих до неї документів.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 283, 294 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву Головного управління ДПС в Одеській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна та зупинення видаткових операцій платника податків залишити без руху - повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 8 ст. 283 КАС України, апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані сторонами протягом десяти днів з дня їх проголошення.

Суддя Д.К.Василяка