Справа № 160/14416/24
Суддя: Божко Л.А.
Дата ухвалення: 2025-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

25 серпня 2025 року м. Дніпросправа № 160/14416/24
Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Божко Л.А. (доповідач),

суддів: Шлай А.В., Кругового О.О.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.08.2024 в адміністративній справі №160/14416/24 (суддя Кальник В.В.) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про скасування наказу №53-дс від 24.05.2024 року, -

в с т а н о в и В:

У червні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому просила суд: скасувати наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 24.05.2024 року №53-дс про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження начальника управління - начальника відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Шевченко Олени.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.08.2024 адміністративний позов задоволено .

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Головне управління ДПС у Дніпропетровській області подало апеляційну скаргу, в якій просили прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що своїми діями позивач порушила вимоги п.п. 5.1 п. 5 Правил 52, а саме, використала своє службове становище, ресурси держави (зокрема, комп`ютерну техніку, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час) не для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівника, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України, а у власних інтересах.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, ОСОБА_1 працює в органах податкової служби починаючи з червня 1992 року.

16.08.2022 року ОСОБА_1 було направлено лист до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про наявність потенційного конфлікту інтересів, у зв`язку з тим, що її близька особа донька ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), є фізичною особою підприємцем та перебуває на обліку у Правобережній державній податковій інспекції ГУ ДІС у Дніпропетровській області.

16 серпня 2022 року ГУ ДПС у Дніпропетровській області було видано наказ № 318 Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів у ОСОБА_1 шляхом усунення від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення або участі в його прийнятті, яким усунуто заступника начальника управління - начальника відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Шевченко Олену від виконання завдань, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті стосовно фізичної особи- підприємця ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

17.04.2024 року Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області згідно доповідної записки начальника управління з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Киричка Євгенія від 05.04.2024 №477/04-36-14-15 винесено наказ №98-дп Про порушення дисциплінарного провадження.

Доповідною запискою начальника управління з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Киричка Євгенія від 05.04.2024 №477/04-36-14-15 повідомлялось про можливість порушення працівниками управління оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в тому числі ОСОБА_1 , п.п. 5.1. п.5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затвердженого наказом ДПС України від 02.09.2019 №52 (зі змінами).

Листом від 13.05.2024 року №413/98-дп/04-36-01-06 Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області повідомлено позивача про необхідність надання пояснень з метою з`ясування обставин вчинення дисциплінарного проступку відповідно до статей 75 Закону України Про державну службу.

15.05.2024 року ОСОБА_1 надано письмові пояснення, в яких, зокрема, зазначила, що перегляд в ІКС Податковий блок стосовно близької особи (доньки) ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) пов`язаний (уточненням) даних для заповнення позивачем декларації осіб, уповноважених виконання функцій держави або місцевого самоврядування та у разі необхідності відображення таких даних по ОСОБА_2 у вказаній декларації. Обов`язок заповнення декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування із зазначенням достовірних власних даних, так і близьких позивача, закріплений за нею як державним службовцем Законом № 1700 іншими нормативно - правовими актами, що регулюють питання запобігання корупції.

24.05.2024 року Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області винесено наказ №53-дс, яким на підставі статей 65, 66 та 77 Закону №889 оголошено зауваження заступнику начальника управління - начальнику відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 . Підстава: подання дисциплінарної комісії від 16.05.2024 №682/04-36-14-15, пояснення заступника начальника управління - начальника відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Шевченко Олени.

За наслідками перегляду справи суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити таке.

Згідно із ч.1 ст.64 Закону №889 за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ч.1 ст.65 Закону №889 підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Отже, дисциплінарний проступок визначається законом як протиправна винна дія або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Частиною 2 статті 65 Закону №889 визначено дії/бездіяльність державного службовця, які визначаються цим Законом як дисциплінарний проступок.

Як зазначено вище фактично підставою для застосування до позивачки дисциплінарного стягнення стало порушення вимоги п.п. 5.1 п. 5 Правил 52, а саме, використала своє службове становище, ресурси держави (зокрема, комп`ютерну техніку, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час) не для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівника, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України, а у власних інтересах.

У свою чергу, правовою підставою для притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності відповідачем визначено п. 2 та п. 5 ч. 2 ст. ст.65 Закону України «Про державну службу».

Згідно із до п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу» дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Отже, вказана норма, яку визначено відповідачем як правову підставу для застосування до позивачки дисциплінарного стягнення, не передбачає того, що невиконання державним службовцем вимог Закону України «Про запобігання корупції» є дисциплінарним проступком.

В той же час, Закон України «Про запобігання корупції» встановлює, що за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особа притягається, у тому числі до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Згідно із ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Із законодавчо визначеного поняття «потенційний конфлікт інтересів» вбачається, що потенційний конфлікт інтересів має три елементи.

Перший елемент це наявність у державного службовця повноваження, які можуть бути використані для задоволення приватного інтересу.

Другий елемент це наявність у державного службовця приватного інтересу в тій сфері, в якій він виконує зазначені вище повноваження.

І третій елемент це ризик впливу приватного інтересу державного службовця на об`єктивність чи неупередженість прийняття ним рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених обов`язків та повноважень в майбутньому.

При цьому, всі три елементи повинні бути доведені, а не ґрунтуватися на припущеннях.

Подібний правовий висновок зроблено Верховним Судом у справі №826/15347/17 (постанова від 23.12.2020).

У спірному випадку суд апеляційної інстанції вважає можливим погодитися з висновком суду першої інстанції.

Так, суд першої інстанції обгрунтовано звернув увагу на те, що підставою застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження слугувало те, що за результатами розгляду дисциплінарної справи встановлено вину останньої у вчиненні дисциплінарного проступку, яка полягає у встановленні порушенні п.п.5.1 п.5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 №52.

Досліджуючи наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності від 24.05.2024 №53-дс, протокол дисциплінарної комісії від 09.05.2024 року № 2, судом встановлено, що відповідачем не зазначено, які наслідки мали місце, як результат вчинених дій позивача.

Вхід до облікової картки даних ФОП ОСОБА_2 , яка є донькою позивача, здійснений нею з метою уточнення даних для заповнення декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, не спричинив жодних негативних наслідків, та відповідачем також не встановлено таких наслідків.

Крім того, суд зазначив, що у поданні Дисциплінарної комісії не зазначено, що виявлені недоліки та порушення призвели до тяжких наслідків.

Тобто, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані зокрема Законом №889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації.

З цих підстав суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що оскаржуване рішення відповідача є необгрунтованим, що є підставою для його скасування.

Ураховуючи викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції.

На підставі викладеного, керуючись п.1 ч.1 ст.315, ст.ст.316, 321, 322, 325 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області -залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.08.2024 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, за винятком наявності підстав передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя Л.А. Божко

суддя А.В. Шлай

суддя О.О. Круговий