Справа № 320/43723/25
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2025-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення заяви

29 серпня 2025 року Київ № 320/43723/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Горобцова Я.В., розглянувши матеріали заяви Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю «АКТИВ НАФТА ПЛЮС» про стягнення коштів за податковим боргом,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду надійшла заява Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю «АКТИВ НАФТА ПЛЮС», в якій просить суд:

- стягнути кошти за податковим боргом з Товариства з обмеженою відповідальністю «АКТИВ НАФТА ПЛЮС», на суму податкового боргу у розмірі 1 143 699, 33 грн.

Заява обґрунтована тим, що ТОВ «АКТИВ НАФТА ПЛЮС» на момент звернення до суду має заборгованість з податку на додану вартість на загальну суму 1 143 699, 33 грн. Заборгованість виникла на підставі податкового повідомлення-рішення № 570910407 від 19.06.2025 та №668310407 по податковій декларації з ПДВ №.

Контролюючим органом направлено ТОВ «АКТИВ НАФТА ПЛЮС» податкову вимогу від 29.07.2025 №0-2615, яку відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення направлено 29.07.2025.

Таким чином, ГУ ДПС у місті Києві вважає, що облік 30 днів необхідно здійснювати з моменту безпосереднього надіслання податкової вимоги. В той же час, як вбачається з вищевикладеного строком для звернення до суду із заявою про стягнення коштів за податковим боргом є 29.08.2025, то відповідно до ст. 270 КАСУ просить суд вважати строк дотриманим.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.08.2025 заяву Головного управління ДПС у м. Києві залишено без руху.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.08.2025 надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви до 14:15 год. 29.08.2025.

Копію ухвали від 29.08.2025 на електронну пошту Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України зазначену в заяві, яка подана до суду, а саме: , що підтверджується довідкою про доставку електронного листа від 29.08.2025.

Крім того, копію ухвали від 29.08.2025 на електронну пошту представника Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України зазначену в заяві, яка подана до суду, а саме: , що підтверджується довідкою про доставку електронного листа від 29.08.2025

Станом 14:15 год. 29.08.2025 вимоги ухвали Київського окружного адміністративного суду від 29.08.2025 не виконані. Жодних заяв чи клопотань від заявника не надходило, про виконання вимог ухвали суду про залишення заяви без руху не повідомлялося.

Особливості провадження у справах за зверненням податкових органів врегульовані статтею 283 КАС України.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 283 КАС України провадження у справах за зверненням податкових органів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

Частиною першою статті 269 КАС України передбачено, що у справах, визначених статтями 273-277, 280-283, 285-289 цього Кодексу, заявами по суті справи є позовна заява та відзив на позовну заяву (відзив).

З урахуванням наведеного, подана до суду податковим органом заява про стягнення коштів є особливою формою позовної заяви.

Так, частиною другою статті 283 КАС України визначено, що заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Особливості розгляду окремих категорій термінових адміністративних справ визначені параграфом 2 Глави 11 Кодексу адміністративного судочинства України

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною першою статті 1 Закону № 3674-VI судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

За змістом частини першої статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Таким чином, сплата судового збору здійснюється за подання до суду як позовної заяви, так і іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, а, отже, і за подання заяви щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

Серед визначених у частині другій статті 3 Закону № 3674-VI заяв (в тому числі і позовних) та скарг, за подання яких судовий збір не справляється, відсутня заява податкового органу про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна.

Крім того, податкові органи не належать до суб`єктів, визначених у статті 5 Закону № 3674-VI, звільнених від сплати судового збору.

Системний аналіз вищенаведених положень у сукупності дає підстави для висновку про те, що умовою реалізації права податкового органу на подання до суду заяви про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків у порядку, встановленому статтею 283 КАС України, є долучення до такої заяви документа про сплату судового збору.

Подібна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 17 березня 2020 року у справі №1.380.2019.004760.

Крім того, суд звертає увагу на те, що адреса відправлення є не точною, відтак заявником не надано належного доказу направлення іншому учаснику справи примірника заяви з додатками.

Поряд з цим, зі змісту заяви не встановлено підстави звернення із заявою та обставини, що підтверджуються доказами, з огляду на таке.

Відповідно до статті 59 ПК України, у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Податкова вимога разом з детальним розрахунком суми податкового боргу надсилається не раніше першого робочого дня після закінчення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання.

У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Крім того, відповідно до п.2 ч.1 ст.283 КАС України, провадження у справах за зверненням податкових та митних органів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

Відповідно до ч. 3 ст. 283 КАС України у разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків.

Невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику заяви та доданих до неї документів.

Дана норма для суду є імперативною, розширеному тлумаченню не підлягає.

Крім того, згідно правової позиції Європейського суду з прав людини у справі KARAKUTSYA v. UKRAINE (заява №18986/06) від 16.02.17 р. (набуло статусу остаточного 16.05.17 р.) Суд неодноразово визначав, що це є обов`язок зацікавленої сторони виявляти особливу уважність, дбаючи про свої інтереси, та вживати необхідних заходів для отримання інформації про рух своєї справи (див. між іншого, Teuschler v. Germany (dec.), no. 47636/99, 4 жовтня 2001; Sukhorubchenko v. Russia, no. 69315/01, § 48, 10 February 2005; Gurzhyy v. Ukraine (dec.), no. 326/03, 1 квітня 2008; and Muscat, цит. вище, § 44) (п. 53).

Водночас при невиконані вимог ухвали про залишення заяви без руху вона, в силу положень процесуального законодавства, підлягає поверненню.

Такий правовий висновок зроблений Верховним Судом у постанові від 31 січня 2024 року у справі № 140/26236/23 за позовом Головного управління ДПС у Волинській області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна.

Суд звертає увагу, що при зверненні податкового органу до суду з поданням, останнім не було додано до нього доказів сплати судового збору в сумі 3028,00 грн, крім того не було належних доказів направлення іншій стороні заяви з додатками на її дійсну адресу, пояснень стосовно підстав передчасного надсилання 27.08.2025 відповідачу копії заяви з додатками до спливу тридцяти календарних днів, в зв`язку з чим воно було залишено без руху із наданням можливості усунути недолік.

При цьому, судом вжито всіх належних заходів з метою невідкладного повідомлення заявника про суть встановленого недоліку та шлях його усунення.

Утім, у встановлений судом строк заявником доказів сплати судового збору суду подано не було, як і належних доказів направлення іншій стороні заяви з додатками на її дійсну адресу, пояснень стосовно підстав передчасного надсилання 27.08.2025 відповідачу копії заяви з додатками до спливу тридцяти календарних днів.

За таких обставин заява підлягає поверненню заявнику.

Повернення заяви не є перешкодою для повторного звернення з нею до суду після усунення її недоліків, але не пізніше ніж протягом 48 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.

Керуючись статтями 248, 283 КАС України, суддя

ухвалив:

Заяву Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю «АКТИВ НАФТА ПЛЮС» про стягнення коштів за податковим боргом - повернути заявнику.

Роз`яснити заявникові, що повернення заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали надіслати заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду в десятиденний строк з дня проголошення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Я.В. Горобцова