Справа № 340/5351/24
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2025-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

27 серпня 2025 року м. Дніпросправа № 340/5351/24

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Білак С.В. (доповідач), суддів: Юрко І.В., Чабаненко С.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Приватного підприємства «Агрофірма Славутич» на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11.12.2024 року в адміністративній справі №340/5351/24 за позовом Приватного підприємства «Агрофірма Славутич» до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправною та скасування податкової вимоги,-

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «Агрофірма Славутич» звернулося до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, в якому просило визнати протиправним та скасувати податкову вимогу №0-1128 від 23.07.2024 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що зі змісту оскаржуваної податкової вимоги не можливо встановити інформацію про факт виникнення податкового боргу. Також вказує, що дана вимога не містить детального розрахунку та періодів виникнення суми податкового боргу, як це передбачено вимогами Податкового кодексу.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2024 року відмовлено у задоволені позову.

Позивач, не погодившись з рішенням суду, звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції, прийняти постанову, якою задовольнити позов у повному обсязі.

Обґрунтовано скаргу, зокрема тим, що при винесенні оскаржуваної Податкової вимоги №0-1128 від 23.07.2024 року, відповідачем не було додержано норми пункту 59.3 Податкового кодексу України, відповідно до яких, податкова вимога повинна містити: детальний розрахунок суми податкового боргу, відомості про факт виникнення податкового боргу та права податкової застави, розмір податкового боргу, який забезпечується податковою заставою, обов`язок погасити податковий борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк, попередження про опис активів, які відповідно до законодавства можуть бути предметом податкової застави, а також про можливу дату та час проведення публічних торгів з їх продажу.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якій просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції розглянув справу відповідно до приписів статті 311 КАС України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до частин першої та другої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на скаргу, встановила наступне.

Приватне підприємство «АФ Славутич» зареєстровано як юридична особа з 17.01.2008 року та перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС у Кіровоградській області як платник податків.

Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області проведено камеральну перевірку Приватного підприємства «АФ Славутич» щодо питання дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) за період жовтень-грудень 2021 року, січень, березень-грудень 2022 року та січень 2023 року.

За результатами камеральної перевірки складено акт №3495/11-28-04-06/1/20639566 від 12.05.2023 року, висновками якого стали порушення позивачем пункту 201.10 статті 201 та підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України в частині несвоєчасної реєстрації податкових накладних по податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) на суму 8 264 458,58 грн.

На підставі встановлених порушень, Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області винесено податкове повідомлення-рішення (форма «Н») №4101/0406 від 08.06.2023 року, яким до позивача застосовано штраф у розмірі 3 185 750,99 грн.

Відповідно до розрахунку штрафу, доданого до податкового повідомлення-рішення (форма «Н») №4101/0406 від 08.06.2023 року, до позивача застосовано штраф у розмірі 5%, 10%, 20%, 30% та 40% від суми ПДВ, зазначеній в кожній податковій накладній.

З КП «Діловодство спеціалізованого суду» встановлено, що приватне підприємство «Агрофірма Славутич» зверталося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення (форма «Н») №4101/0406 від 08.06.2023 року про застосування до позивача штрафу за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25 січня 2024 року у справі №340/8461/23 адміністративний позов приватного підприємства «Агрофірма Славутич» до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення (форма «Н») №4101/0406 від 08.06.2023 року - задоволено.

Не погодившись з рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25 січня 2024 року по справі №340/8461/23, Головне управління ДПС у Кіровоградській області подало апеляційну скаргу про скасування рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25 січня 2024 року у справі №340/8461/23 як такого, що винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 14.05.2024 року у справі №340/8461/23 апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області задоволено, скасовано рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25 січня 2024 року у справі №340/8461/23 та прийнято нову постанову про відмову у задоволенні позову.

Не погодившись з постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 14.05.2024 року у справі №340/8461/23 приватне підприємство «Агрофірма Славутич» подало до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 14.05.2024 року у справі №340/8461/23.

Ухвалою Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 08.07.2024 року у справі №340/8461/23 касаційну скаргу повернуто приватному підприємству «Агрофірма Славутич», у зв`язку з її невідповідністю вимогам Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно інтегрованої картки платника ПП «Агрофірма Славутич» за позивачем з урахуванням переплати у розмірі 201948,65 грн., станом на 22.07.2024 року рахується податковий борг по податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) в сумі 2 983 802,34 грн. (а.с.64-67).

23.07.2024 року контролюючим органом винесено податкову вимогу від №0-1128 на суму 2 983 802,34 грн., вказану вимогу направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення та отримано уповноваженою особою позивача 25.07.2024 року (а.с.32-33).

Вважаючи такі дії відповідача протиправними, позивач звернулась за захистом порушеного права до суду.

Апеляційний суд, переглядаючи рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права, зазначає про таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються нормами Податкового кодексу України (далі ПК України в редакції на час виникнення спірних правовідносин).

Підпунктом 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України передбачено, що платник податків зобов`язаний, зокрема, сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Згідно зі статтею 20 ПК України контролюючі органи мають право застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи; стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України.

За визначеннями, наданими пп.14.1.39, 14.1.175 п.14.1 статті 14 ПК України, сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня є грошовим зобов`язанням платника податків. Сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом, є податковим боргом.

Статтею 59 ПК України унормовано, що у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Податкова вимога може надсилатися (вручатися) контролюючим органом за місцем обліку платника податків, в якому обліковується податковий борг платника податків.

При цьому, податкова вимога не надсилається (не вручається), а заходи, спрямовані на погашення (стягнення) податкового боргу, не застосовуються, якщо загальна сума податкового боргу платника податків не перевищує ста вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. У разі збільшення загальної суми податкового боргу до розміру, що перевищує сто вісімдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, контролюючий орган надсилає (вручає) податкову вимогу такому платнику податків. Строк давності, визначений пунктом 102.4 статті 102 цього Кодексу для стягнення податкового боргу, у такому випадку розпочинається не раніше дня виникнення податкового боргу у сумі, що перевищує сто вісімдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Податкова вимога разом з детальним розрахунком суми податкового боргу надсилається не раніше першого робочого дня після закінчення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання.

Вказана вимога повинна містити відомості про факт виникнення податкового боргу та права податкової застави, розмір податкового боргу, який забезпечується податковою заставою, обов`язок погасити податковий борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк, попередження про опис активів, які відповідно до законодавства можуть бути предметом податкової застави, а також про можливі дату та час проведення публічних торгів з їх продажу.

Також податкова вимога надсилається (вручається) платникам податків, які самостійно подали податкові декларації, але не погасили суми податкових зобов`язань у встановлені цим Кодексом строки, без попереднього надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

У разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення.

Після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Відповідно до порядку направлення податковими органами податкових вимог платникам податків, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.06.2017 року № 610 (далі Порядок), цей Порядок розроблений відповідно до статей 59 та 60 глави 4 розділу II Податкового кодексу України (далі - Кодекс) (з урахуванням статей 42 та 58 Кодексу) та визначає механізм формування, надсилання (вручення) та відкликання податкових вимог податковими органами.

Відповідно до п.п.1, 2 цей Порядок розроблений відповідно до статей 59 та 60 глави 4 розділу II Податкового кодексу України (далі - Кодекс) (з урахуванням статей 42 та 58 Кодексу) і визначає механізм формування, надсилання (вручення) та відкликання податкових вимог податковими органами.

Дія цього Порядку поширюється на платників податків, у яких виник податковий борг.

Розділом II Порядку передбачено, що податкова вимога платнику податків, у якого виник податковий борг, формується податковим органом, на який згідно з Кодексом покладається виконання такої функції.

Податкова вимога формується у разі, якщо платник податків не сплатив у встановлені Кодексом строки суму: узгодженого грошового зобов`язання; непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному Кодексом.

Протягом періоду оскарження платником податків відповідно до статті 56 Кодексу суми грошових зобов`язань, визначених податковим органом відповідно до Кодексу та інших законодавчих актів, податкова вимога з податку, що оскаржується, не формується та не надсилається, а сума такого грошового зобов`язання вважається неузгодженою.

Пунктом 1 розділу III Порядку встановлено, що податкові вимоги разом з детальним розрахунком суми податкового боргу формуються автоматично на підставі даних інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - ІТС) податкових органів з урахуванням інформації про податковий борг з митних платежів, отриманої в порядку обміну інформацією відповідно до пункту 41.2 статті 41 Кодексу.

Відповідно до п.3 Порядку податкова вимога, крім загальних реквізитів, повинна містити відомості про факт виникнення податкового боргу та права податкової застави, розмір податкового боргу, який забезпечується податковою заставою, обов`язок погасити податковий борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк, попередження про опис майна, яке відповідно до законодавства може бути предметом податкової застави, проведення публічних торгів з продажу заставного майна.

До податкової вимоги додається детальний розрахунок суми податкового боргу.

Згідно п.5 Порядку форма податкової вимоги для платника податків - юридичної особи (або відокремленого підрозділу юридичної особи / уповноваженої особи за договором про спільну діяльність або угодою про розподіл продукції / управителя майна за договором управління майном) наведена в додатку 1 до цього Порядку (форма «Ю»), а для платника податків - фізичної особи - у додатку 2 до цього Порядку (форма «Ф»).

Відповідно до п.6 розділу III Порядку у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення.

У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений у повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається)

Розділом IV Порядку визначено, що податкова вимога разом з детальним розрахунком суми податкового боргу надсилається (вручається) не раніше першого робочого дня після закінчення встановленого Кодексом граничного строку сплати суми грошового зобов`язання.

При формуванні податковим органом податкових вимог їм автоматично присвоюється порядковий номер за певний рік у межах такого органу, який заноситься до відповідного реєстру податкових вимог.

Порядковий номер податкової вимоги має такий формат: NNNNNNN-PPPP-OOOO, де: N - порядковий номер (7 цифр); Р - код структурного підрозділу (4 цифри); О - код податкового органу (4 цифри).

Після формування податкової вимоги та внесення даних до відповідного реєстру податкова вимога в той самий день реєструється в податковому органі та направляється (вручається) платнику податків.

Реєстри податкових вимог ведуться податковими органами в електронному вигляді.

Сформована в ІТС податкова вимога надсилається (вручається) платнику податків у паперовій та/або електронній формі.

Податкова вимога, що надсилається (вручається) у паперовій формі, у день її формування в ІТС друкується у двох примірниках, підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) податкового органу, скріплюється печаткою податкового органу та не пізніше наступного робочого дня один примірник надсилається (вручається) платнику податків, другий долучається до справи платника податків.

Платникам податків, які подають звітність в електронній формі та/або пройшли електронну ідентифікацію онлайн в електронному кабінеті та подали заяву про бажання отримувати документ через електронний кабінет, податкові вимоги можуть надсилатися в електронній формі засобами електронного зв`язку з дотриманням Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

Податкова вимога, що надсилається в електронній формі, у день її формування в ІТС підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) податкового органу шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису та печатки, після чого надсилається в електронний кабінет платника засобами ІТС з одночасним надісланням платнику податків на його електронну адресу (адреси) інформації про вид документа, дату та час його надіслання до електронного кабінету.

На вимогу платника податків, який отримав податкову вимогу в електронній формі, податковий орган надає такому платнику податків податкову вимогу у паперовій формі протягом трьох робочих днів з дня надходження відповідної вимоги (у паперовій або електронній формі) платника податків.

Податкова вимога вважається належним чином надісланою (врученою) платнику податків, якщо вона надіслана за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою, а для фізичної особи (її законного чи уповноваженого представника) - місцем проживання або останнього відомого місцезнаходження) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручена платнику податків (його законному чи уповноваженому представникові), або надіслана в електронний кабінет засобами ІТС з дотриманням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

У разі неотримання податковим органом квитанції про доставку податкової вимоги в електронний кабінет протягом двох робочих днів з дня її надіслання така податкова вимога у паперовій формі на третій робочий день з дня відправлення з електронного кабінету надсилається у порядку, визначеному абзацом першим цього пункту для надіслання податкової вимоги у паперовій формі.

При цьому строк доставки податкової вимоги в електронний кабінет, визначений абзацом другим цього пункту, не зараховується до строку надіслання такої вимоги.

У разі якщо пошта не може вручити платнику податків податкову вимогу через відсутність за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їх відмову прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, така податкова вимога вважається врученою платнику податків у день, вказаний поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

Інформація про дату і час надсилання та отримання податкової вимоги через електронний кабінет з ідентифікацією відправника та отримувача зберігається безстроково і може бути отримана через електронний кабінет у вигляді електронного документа, в тому числі у вигляді квитанції у текстовому форматі.

Як встановлено судом першої інстанції, спірна податкова вимога та детальний розрахунок до неї містять відомості про факт виникнення податкового боргу, його розмір, обов`язок погасити податковий борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк, попередження про опис активів, які відповідно до законодавства можуть бути предметом податкової застави, а також про можливі дату та час проведення публічних торгів з їх продажу.

До того ж, з детального розрахунку суми податкового боргу до податкової вимоги, вбачається, що борг виник з податку на додану вартість щодо несплати штрафних (фінансових) санкцій (штрафів). (а.с.32зв.)

Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області правомірно сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) форми «Ю» від 23.07.2024 року №0-1128 у відповідності до вимог чинного законодавства.

Крім того, суд першої інстанції обґрунтовано зауважив, що наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 року №5 затверджено Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі Порядок № 5)

Абзацами першим другим п.1 підрозд.1 розд.ІІ Порядку №5 визначено, що для забезпечення ведення оперативного обліку податків, зборів, платежів, єдиного внеску в ІКС ДПС відкриваються ІКП за кожним кодом класифікації доходів бюджету / технологічним кодом єдиного внеску щодо кожного платника, територіального органу ДПС, що відповідає місцю обліку платника або обліку об`єкта оподаткування, коду території територіальної громади згідно з Кодифікатором адміністративно-територіальних одиниць та територій територіальних громад, затвердженим наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 26 листопада 2020 року № 290 (у редакції наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 12 січня 2021 року № 3).

ІКП містить інформацію про первинні показники оперативного обліку, облікові операції та первинні показники оперативного обліку, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею.

Згідно з п.2 підрозд.1 розд. ІІ Порядку №5 ІКП відкривається, зокрема за місцезнаходженням юридичних осіб, відокремлених підрозділів юридичних осіб, місцем проживання осіб (фізичних осіб, фізичних осіб - підприємців, самозайнятих осіб) (основне місце обліку); за місцем розташування (реєстрації) їх підрозділів, рухомого та нерухомого майна, об`єктів оподаткування або об`єктів, які пов`язані з оподаткуванням, або через які проводиться діяльність (неосновне місце обліку).

Територіальні органи ДПС формують відомості про відсутність (наявність) заборгованості зі сплати податків і зборів (п.3 підрозд.1 розд. ІІ Порядку №5)

Інформація про дату вручення платнику податку податкового повідомлення-рішення вноситься до інформаційної системи структурними підрозділами територіальних органів ДПС, якими сформовані податкові повідомлення-рішення, не пізніше дня, наступного за днем отримання такої інформації (п.2 підрозд.12 розд. ІV Порядку № 5).

При цьому, відповідно до п.421.2 ст.421 ПК України електронний кабінет забезпечує можливість реалізації платниками податків прав та обов`язків, визначених цим Кодексом та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, та нормативно-правовими актами, прийнятими на підставі та на виконання цього Кодексу та інших законів, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, в тому числі, шляхом, зокрема:

- перегляду інформації про платника податків, що збирається, використовується та формується контролюючими органами у зв`язку з обліком платників податків та адмініструванням податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску, здійсненням податкового контролю, у тому числі дані оперативного обліку податків, зборів, єдиного внеску (у тому числі дані інтегрованих карток платників податків), дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість, дані системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, а також одержання такої інформації у вигляді документа, який формується автоматизовано шляхом вивантаження відповідної інформації з електронного кабінету з накладенням кваліфікованого електронного підпису посадової особи контролюючого органу відповідно до вимог Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги»;

- проведення звірки розрахунків платників податків з державним та місцевими бюджетами, а також одержання документа, що підтверджує стан розрахунків, який формується автоматизовано шляхом вивантаження відповідної інформації з електронного кабінету з накладенням кваліфікованого електронного підпису посадової особи контролюючого органу відповідно до вимог Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Отже, інформацію про наявність (відсутність) податкового боргу платник може отримати, скориставшись Електронним кабінетом.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції правильно дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заявленого позову.

Згідно статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними тому підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду відсутні.

Згідно частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 77, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного підприємства «Агрофірма Славутич» на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2024 року в адміністративній справі №340/5351/24 - залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2024 року в адміністративній справі №340/5351/24 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення.

Головуючий - суддя С.В. Білак

суддя І.В. Юрко

суддя С.В. Чабаненко