Справа № 420/22047/24
Суддя: Ступакова І.Г.
Дата ухвалення: 2025-08-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 серпня 2025 р.м. ОдесаСправа № 420/22047/24

Головуючий в 1 інстанції: Аракелян М.М. Дата і місце ухвалення: 19.06.2025р., м. Одеса
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі:

головуючого Ступакової І.Г.

суддів Бітова А.І.

Лук`янчук О.В.

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Херсонській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 19 червня 2025 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Одеського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Одеській області, Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправними та скасування висновку, наказу та акту, -

В С Т А Н О В И Л А :

В липні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Одеського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Одеській області, Головного управління Національної поліції в Херсонській області, в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок ОРУП №2 ГУНП в Одеській області від 07.02.2024р. службового розслідування за відомостями, викладеними у доповідній записці начальника УГІ ГУНП в Одеській області полковника поліції В.Капуляка від 03.01.2024р.;

- визнати протиправним та скасувати наказ ОРУП №2 ГУНП в Одеській області №112 від 09.02.2024р. про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників відділення поліції №1 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області;

- визнати протиправним та скасувати акт ГУНП в Херсонській області №68 від 03.06.2024р. розслідування нещасного випадку, який стався 02.01.2024р. зі старшим інспектором-черговим ВнП №1 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області Придатком Євгеном Васильовичем.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що 02.01.2024р. він у складі зведеного загону поліції Одеської області, з метою здійснення заходів забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації на території смт. Білозерка Херсонської області, разом з іншими співробітниками поліції перебував в актовій залі відділення поліції №1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області. Близько 08.30 хв., під час проведення цільового інструктажу особового складу нарядів поліції, стався ворожий артилерійський обстріл, внаслідок якого ОСОБА_1 потримав мінно-вибухову травму, забій м`яких тканин голови, струс головного мозку та інші травми. За даним фактом начальником УГІ ГУНП в Одеській області 03.01.2024р. було підготовлено доповідну записку, за відомостями якої призначено проведення службового розслідування. За відсутністю будь-яких протиправних діянь з боку позивача, стосовно нього видано наказ ОРУП №2 ГУНП в Одеській області №112 від 09.02.2024р. про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників відділення поліції №1 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області, з врахування якого в подальшому складено акт №68, затверджений 03.06.2024р. начальником ГУНП в Херсонській області, про розслідування нещасного випадку, який стався 02.01.2024р. зі старшим інспектором-черговим ВнП №1 Одеського РУП №2 ГУМП в Одеській області Придатко Є.В. Позивач зазначав, що службове розслідування проведено за доповідною запискою начальника УГІ ГУНП в Одеській області, в якій відсутні будь-які дані, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Крім того, висновок складено без належної перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок, без повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, тощо. У висновку зазначені недостовірні відомості про надання позивачу команди «в укриття», у той час як таку команду позивач не отримував, будь-яких документів, які б підтвердили доведення особисто до нього такої команди, в матеріалах службового розслідування немає. При цьому, у висновок внесені недостовірні відомості щодо отримання від ОСОБА_1 пояснення з посиланням на отримання команди прямувати до укриття. Позивач зазначав, що жодним нормативним документом не прописано алгоритм найбезпечніших дій під час артилерійського обстрілу, тому будь-яке рішення стосовно обрання конкретних дій під час ворожого обстрілу приймається особою, яка потрапила під обстріл особисто, з урахуванням багатьох факторів кожної конкретної ситуації. До того ж, у резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією не зазначено юридичну кваліфікацію дисциплінарного проступку, зокрема - вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку. Позивач наполягав, що жодного з положень нормативно-правових актів, які перелічені у висновку, він не порушував, а в матеріалах службового розслідування відсутні будь-які докази скоєння таких проступків.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 19 червня 2025 року позов задоволено частково.

Визнано протиправними та скасовано наказ Одеського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Одеській області №112 від 09.02.2024р. «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників відділення поліції №1 Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області» та акт Головного управління Національної поліції в Херсонській області №68 від 03.06.2024р. розслідування нещасного випадку, який стався 02.01.2024р. зі старшим інспектором-черговим ВнП №1 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області Придатком Євгеном Васильовичем.

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Стягнуто з Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області та ГУНП в Херсонській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 605,60 грн. витрат зі сплати судового збору за подання позовної заяви (з кожного з відповідачів).

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ГУНП в Херсонській області подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а також на не повне з`ясування судом обставин справи, просить скасувати рішення від 19.06.2025р. з ухваленням по справі нового судового рішення - про відмову в задоволенні позову ОСОБА_1 .

В своїй скарзі апелянт зазначає, що при вирішенні спору судом першої інстанції не надано належної правової оцінки твердженням відповідача, що нещасний випадок з ОСОБА_1 стався внаслідок його діяння, яке є дисциплінарним проступком, що відповідно до підпункту 3 пункту 8 Розділу ІІІ Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05.10.2020р. №705, є обставиною визнання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків. Нещасний випадок вважається таким, що стався з вини працівника поліції, якщо останній міг та зобов`язаний був передбачити можливість настання нещасного випадку і при цьому не вжив необхідних заходів для його уникнення. З огляду на перебування ОСОБА_1 у зоні підвищеної небезпеки, вимоги до дотримання особистої безпеки з боку працівника поліції є ще більш актуальними. Відсутність належної оцінки ризиків та прорахунки в поведінці позивача лише підсилюють кваліфікацію щодо дій як дисциплінарного проступку. У спірних правовідносинах до нещасного випадку (отримання тілесних ушкоджень) призвело вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, а саме: недотримання п.8 ч.3 ст.1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», п.п.1, 2, 3 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», ст.14 Закону України «Про охорону праці», а також ігнорування позивачем засобами особистої безпеки. Відповідач не мав права ігнорувати висновки службового розслідування, за наслідками якого констатовано факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Також, апелянт посилається на те, що положення п.8 Розділу ІІІ Порядку №705 не передбачають умови, що нещасний випадок трапився внаслідок вчинення потерпілим дисциплінарного проступку, а визначають наявність самої обставини вчинення потерпілим поліцейським діяння, яке є дисциплінарним проступком, що виключає віднесення нещасного випадку до тих, які пов`язанні з виконанням службових обов`язків та унеможливлюють складання акта за формою Н-1 (ПВ). А відтак, за твердженнями апелянта, наявність або відсутність причинно-наслідкового зв`язку між порушенням службової дисципліни та обставиною настання нещасного випадку не впливає на визнання нещасного випадку таким, що не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, у разі наявності факту дисциплінарного порушення.

ОСОБА_1 подав письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому просить скаргу ГУНП в Херсонській області залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції без змін. Позивач зазначає, що при вирішенні спору судом першої інстанції правильно застосовано норми матеріального права та повно з`ясовано всі обставини справи, в той час як апеляційна скарга протилежного до доводить. Відповідачі не заперечують, що ОСОБА_1 скористався правилом «двох стін» під час артилерійського обстрілу, а після того, як вибухи припинилися, невідкладно попрямував до укриття, під час чого отримав травми. А відтак, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що нещасний випадок з позивачем стався в період проходження служби та пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Справу розглянуто судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження на підставі п.1 ч.1 ст.311 КАС України.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та правильно встановлено судом першої інстанції, майор поліції ОСОБА_1 перебуває на посаді старшого інспектора чергового чергової частини ВП №1 Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області.

На виконання вказівки Національної поліції України від 10.11.2023р. №5619 ДСК та відповідно до наказу ГУНП в Одеській області від 11.11.2023р. №2873 ДСК «Про відрядження особового складу зведеного загону ГУНП в Одеській області», старшого інспектора-чергового чергової частини ВП №1 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області майора поліції ОСОБА_2 було відряджено з 13.11.2023р. по 28.01.2024р. до ГУНП в Херсонській області у складі зведеного загону, з метою забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації на території Херсонської області.

Згідно наказу ГУНП в Херсонській області від 27.11.2023р. №792 «Про зосередження та припинення зосередження на території Херсонської області окремих поліцейських» з 13.11.2023р. по 28.01.2024р. старший інспектор-черговий ВП №1 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області майор поліції ОСОБА_1 знаходився на деокупованій території Херсонської області та перебував в оперативному розпорядженні т.в.о. начальника відділу поліції №2 Херсонського РУП ГУНІ в Херсонській області полковника поліції ОСОБА_3 та т.в.о. начальника відділення поліції № 1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області полковника поліції Балути С.О.

02.01.2024р., перебуваючи у складі зведеного загону поліції Одеської області, відповідно до наказу ГУНП в Одеській області від 11.11.2023р. №2873 ДСК, з метою здійснення заходів забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації на території смт. Білозерка Херсонської області, в наслідок ворожого артилерійського обстрілу позивач отримав мінно-вибухову травму, забій м`яких тканин голови, струс головного мозку, акубаротравму, вогнепальне поранення м`яких тканин 4-го пальця правої ступні, садно лівого стегна. Зазначена подія сталась близько 08.30 хв. під час проведення цільового інструктажу особового складу нарядів поліції, які, відповідно до затверджених графіків, мали заступати на службу. Ця подія була зареєстрована до ЄО ВП №1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області та внесена до ЄРДР за ознаками ст.438 КК України. В рамках досудового розслідування за даним провадженням позивача визнано потерпілим.

03.01.2024р. начальником УГІ ГУНП в Одеській області за даним фактом було підготовлено доповідну записку щодо можливого порушення службової дисципліни, у т.ч. неналежного виконання службових обов`язків окремими посадовими особами ВП №1 ОРУП №2 ГУНП області, що призвело до отримання 02.01.2023р. тілесних ушкоджень старшим інспектором черговим чергової частини того ж відділення поліції ОСОБА_1 унаслідок ворожого артилерійського обстрілу, під час виконання службових обов`язків на деокупованій частині Херсонської області.

У зазначеній доповідній записці запропоновано за даним фактом призначити службове розслідування, проведення якого доручити дисциплінарній комісії, утвореній з працівників ОРУП №2 ГУНП в області із залученням УГІ та УЛМТЗ ГУНП області.

Наказом ОРУП №2 ГУНП в Одеській області від 08.01.2024р. №26 призначено службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни, у тому числі неналежного виконання службових обов`язків окремими посадовими особами відділення поліції №1 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області, що призвело до отримання 02.01.2024р. тілесних ушкоджень старшим інспектором-черговим чергової частини того ж відділення поліції майором поліції ОСОБА_4 , унаслідок ворожого артилерійського обстрілу. Цим же наказом створено дисциплінарну комісію.

За результатами службового розслідування дисциплінарна комісія склала висновок від 07.02.2024р., у якому, зокрема, встановила факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а саме: порушення вимог пунктів 1, 2, 4 частини третьої статті 1, частини 5 статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018р. №2337-VIII, пунктів 1, 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018р. №893, що виразилося в особистій недисциплінованості, недотриманні та незнанні законів України та інших нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліції, Присяги працівника поліції в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського, наданні неправдивих свідчень, в частині втрати свідомості під час отримання поранення, під час проведення службового розслідування, а також ігнорування заходами особистої безпеки.

Зокрема, у висновку службового розслідування зазначено, що позивача було відряджено до ГУНП в Херсонській області, у складі зведеного загону, з метою забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації на території Херсонської області. Перед виїздом та по прибуттю до м.Херсона з майором поліції ОСОБА_4 проведено інструктаж з питань охорони праці, дотримання заходів безпеки.

02.01.2024р. о 08:00 год. відповідальний від керівництва ВП №1 ХРУП ГУНП проводив інструктаж, приблизно через 20 хвилин пролунав перший вибух, у зв`язку з чим останній дав вказівку поліцейським терміново покинути приміщення та переміститися до найближчого укриття. Також, дану вказівку надав інспектор СРПП Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області, полковник поліції ОСОБА_5 , на якого було покладено обов`язки заступника командира зведеного загону в сел. Білозерка.

Надалі поліцейські почали покидати приміщення та бігти до найближчого бетонного укриття, яке знаходилося ліворуч від воріт ВП №1 ХРУП ГУНП в Херсонській області.

Майор поліції ОСОБА_6 також попрямував до даного укриття, однак в порушення вимог керівництва, зробив це не відразу. Спочатку він залишився в приміщенні відділення поліції та знаходився в коридорі використовуючи «правило двох стін», потім прийняв рішення прямувати до службового автомобіля і лише після того, як зрозумів, що на даний момент поїхати до місця несення служби не є можливим, прийняв рішення прямувати до укриття.

В ході службового розслідування було опитано майора поліції ОСОБА_2 , який підтвердив вказані обставини та зазначив, що через деякий час, коли повторних вибухів не було чути, він вирішив піти до службового автомобіля, який знаходився на вул.Торговій, та за можливості вирушити до місця несення служби. З його слів, щоб дійти до службового автомобіля, необхідно було пройти повз укриття. Через декілька кроків побачив, що біля автомобіля знаходиться поліцейський офіцер громади сектору превенції Березівського РВП ГУНП в Одеській області капітан поліції ОСОБА_7 , з яким майор поліції ОСОБА_1 заступав на блокпост. При цьому, ще одного поліцейського, який мав їхати з ними, біля автомобіля не було. Майор поліції ОСОБА_1 зрозумів, що зараз вони поїхати не можуть та прийняв рішення прямувати до укриття, одночасно почувши свист снаряду, який наближається, у зв`язку з чим почав бігти. Позаду пролунав вибух та його відкинуло вибуховою хвилею вперед, внаслідок чого він вдарився тулубом та головою об стіну укриття, на деякий час втратив свідомість.

Після закінчення обстрілів підполковник поліції ОСОБА_8 відвіз майора поліції ОСОБА_2 до КНП «Білозерська лікарня» Білозерської селищної ради Херсонського району Херсонської області, де йому надали першу медичну допомогу та потерпілого було госпіталізовано до стаціонару неврологічного відділення цієї ж лікарні з діагнозом: мінно-вибухова травма, забій м`яких тканин голови.

Відповідно до виписаного епікризу з історії хвороби №6 майора поліції ОСОБА_2 було виписано з лікарні з діагнозом: струс головного мозку, ушкодження внаслідок військових дій.

04.01.2024р. майора поліції ОСОБА_1 евакуйовано до м.Одеси, де він до 15.01.2024р. продовжив лікування в ДУ «ТМО МВС України по Одеській області», а 16.01.2024р. був госпіталізований до 17 відділення КПП «ООМЦПЗ» ООР.

В ході службового розслідування, також, було опитано підполковника поліції ОСОБА_9 , майора поліції ОСОБА_10 , капітана поліції ОСОБА_11 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_12 , лейтенанта поліції ОСОБА_13 , підполковника поліції ОСОБА_14 .

Дисциплінарна комісія дійшла висновку, що пояснення майора поліції ОСОБА_2 про отримання ним 02.01.2024р. тілесних ушкоджень не суперечать поясненням в частині отримання вогнепального поранення нігтьової фаланги ІV пальця правої стопи, які надали очевидці події та поліцейські, які з останнім несли службу. Однак, майор поліції ОСОБА_6 неодноразово нехтував правилами особистої безпеки під час ворожого обстрілу, проігнорував вказівки керівництва та не попрямував відразу в укриття.

У зв`язку з встановленням в діях майора поліції ОСОБА_2 порушення службової дисципліни дисциплінарна комісія дійшла висновку за необхідне попередити останнього про необхідність дотримання службової дисципліни.

На підставі зазначеного висновку ОРУП ГУНП в Одеській області прийняло наказ від 09.02.2024р. №112 «Про застосування дисциплінарного стягнення до окремих працівників відділення поліції №1 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області», в якому зазначено, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2, 4 частини третьої статті 1, частини 5 статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018р. №2337-VIII, пунктів 1, 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018р. №893, майор поліції ОСОБА_1 застосовує на притягнення до дисциплінарної відповідальності. Зважаючи на обставини допущеного проступку та положення ч.11 ст.19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, позивача попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни.

Наказом ГУНП в Херсонській області від 05.03.2024р. №168, з метою з`ясування обставин та причин нещасного випадку, що стався 02.01.2024р. зі старшим інспектором черговим чергової частини відділення поліції №1 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області, створена комісія із спеціального розслідування нещасного випадку.

За наслідками спеціального розслідування нещасного випадку комісією складений акт №68 від 03.06.2024р. (форми Н-1/НПВ), у якому, зокрема, сформований висновок про те, що нещасний випадок 02.01.2024р. о 08.40 год. із старшим інспектором черговим чергової частини відділення поліції №1 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області майором поліції Є.Придатком стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків - підпункт 3 пункту 8 розділу ІІІ (учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком) Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС від 05.10.2020р. №705.

Комісія, посилаючись на результати службового розслідування (висновок від 07.02.2024р.), виходила з того, що до нещасного випадку призвело вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку (не дотримання пункту 8 частини 3 статті 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», пунктів 1, 2, 3 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», статті 14 Закону України «Про охорону праці», а також ігнорування заходами особистої безпеки).

Вважаючи протиправним висновок ОРУП №2 ГУНП в Одеській області від 07.02.2024р. службового розслідування, наказ ОРУП №2 ГУНП в Одеській області №112 від 09.02.2024р. про застосування дисциплінарного стягнення та акт ГУНП в Херсонській області №68 від 03.06.2024р. спеціального розслідування нещасного випадку (форми Н-1/НПВ) ОСОБА_1 оскаржив їх в судовому порядку.

Суд першої інстанції, задовольняючи частково позов, виходив з того, що жодним нормативним актом та локальними нормативними документами не прописано алгоритм найбезпечніших дій під час артилерійського обстрілу (використовувати правило «двох стін» та залишатись у приміщенні, де знаходишся на момент початку обстрілу, бігти до укриття, наражаючи себе на небезпеку ураження на відкритій місцевості під час пересування, поїхати з епіцентру обстрілу на транспортному засобі, тощо). Отже будь-яке рішення стосовно обрання конкретних дій під час ворожого обстрілу приймається особою, яка потрапила під обстріл особисто, з урахуванням багатьох факторів кожної конкретної ситуації (досвід перебування під ворожим обстрілом, інтенсивність обстрілу, надійність помешкання, в якому знаходиться особа, віддаленість найближчого укриття, психологічний стан особи, тощо). Відповідачі не заперечують того, що позивач після початку артилерійського обстрілу скористався правилом «двох стін» та після закінчення вибухів попрямував в укриття, але під час цього отримав травми. За наведених обставин, за висновками суду, вчинення майором поліції ОСОБА_1 дисциплінарного проступку не знайшло свого підтвердження матеріалами справи, а тому наказ ОРУП №2 ГУНП в Одеській області №112 від 09.02.2024р. є протиправним та підлягає скасуванню. Як наслідок, протиправним є акт розслідування нещасного випадку №68 від 03.06.2024р. (форми Н-1/НПВ), оскільки суд не вбачає жодних обставин, які б у відповідності з пунктом 8 розділу ІІІ Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків вказували б на настання нещасного випадку в період проходження служби і були не пов`язані з виконанням службових обов`язків, зважаючи на те, що перелік таких обставин є вичерпним.

Поряд з цим, суд дійшов висновку, що позовні вимоги в частині скасування висновку ОРУП №2 ГУНП в Одеській області службового розслідування від 07.02.2024р. задоволенню не підлягають, оскільки висновок є службовим документом, на підставі якого відповідачем прийнятий оскаржуваний наказ ОРУП №2 ГУНП в Одеській області №112 від 09.02.2024р. та сам по собі не порушує прав ОСОБА_1 , які підлягають захисту в судовому порядку.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02.07.2015р. №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до частини першої статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Статтею 18 Закону №580-VIII визначено основні обов`язки поліцейського.

Зокрема, відповідно до пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно ч.1 ст.64 Закону №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:

«Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Частинами першою та другою статті 19 Закону №580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України «Про оборону України». Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Пунктом 14 частини першої статті 22 Закону №580-VIII передбачено, що керівник поліції приймає у визначеному порядку рішення про заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018р. №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України, знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки, безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку. (п.1, п.2, п.4, п.8 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту)

Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Приписами статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Частинами першою, другою, третьою статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до частини четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Частиною десятою статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до частини третьої статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з частинами сьомою, восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни. (ч.11 ст.19 Статуту)

Таким чином, з вказаних норм слідує, що поліцейського може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності, зокрема, за порушення ним службової дисципліни, невиконання чи неналежне виконання обов`язків поліцейського. При цьому, незважаючи на те, що серед дисциплінарних стягнень відсутній такий вид стягнення як попередження про необхідність дотримання службової дисципліни, колегія суддів зазначає, що факт попередження про необхідність дотримання службової дисципліни свідчить про вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, проте незначного.

Відповідно до ч.4 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом МВС України 2018 року №893, в описовій частині висновку службового розслідування викладаються, серед іншого, відомості, вставлені під час проведення службового розслідування, обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Висновок про наявність у діях позивача складу дисциплінарного проступку базується на тому, що отримання 02.01.2024р. майором поліції ОСОБА_4 тілесних ушкоджень унаслідок ворожого артилерійського обстрілу зумовлено особистою недисциплінованістю позивача, ігноруванням ним заходами особистої безпеки, невиконанням вказівки відповідального від керівництва ВП №1 ХРУП ГУНП та інспектора СРПП Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області, полковника поліції ОСОБА_5 терміново покинути приміщення та переміститися до найближчого укриття.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що в порушення ч.4 розділу VI Порядку №893, у висновку службового розслідування комісія належним чином не проаналізувала обставини вчинення проступку.

Зокрема, відповідачем належним чином не надано оцінки тому, що після того, як ОСОБА_1 відчув вибухи, він вибіг в коридор та деякий час, разом з іншими поліцейськими, залишався там, користуючись правилом «двох стін».

Як правильно звернув увагу суд першої інстанції, правило «двох стін» це правило техніки безпеки під час бойових дій, що збільшує шанси на виживання людей в будівлі, яка зазнає артилерійського, авіаційного удару чи іншого вогневого ураження. У випадку загрози вогневого ураження, згідно з правилом двох стін, безпечніше перебувати за двома стінами відносно до відкритого простору.

При цьому, жодним нормативним документом не прописано алгоритм найбезпечніших дій під час артилерійського обстрілу, тому будь-яке рішення стосовно обрання конкретних дій під час ворожого обстрілу приймається особою, яка потрапила під обстріл особисто, з урахуванням багатьох факторів кожної конкретної ситуації.

До того ж, ОСОБА_1 заперечує як отримання команди «в укриття» після початку артилерійського обстрілу, так і підтвердження ним вказаної обставини під час проведення службового розслідування.

Як зазначено безпосередньо у висновку службового розслідування, правилом «двох стін» після першого вибуху скористався не тільки ОСОБА_1 , а й іншій працівники поліції, що ставить під сумнів отримання ними команди «в укриття».

Колегія суддів враховує, що після того, як вибухи припинились на деякий час, позивач прийняв рішення прямувати до службового автомобіля, однак, оцінивши ситуацію, попрямував в укриття, але під час цього отримав травми, що визнається відповідачами.

З досліджених матеріалів справи колегія суддів не вбачає підстав для висновку, що реакція майора поліції ОСОБА_1 на артилерійський обстріл та здійсненні ним, у зв`язку з цим, дії свідчать про вчинення ним дисциплінарного проступку.

За наведених обставин у їх сукупності колегія суддів доходить висновку, що висновок службового розслідування складено без належної перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок, без повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, встановлення причин та умов вчинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського в його вчиненні.

Прийнятий на підставі такого висновку наказ ОРУП №2 ГУНП в Одеській області №112 від 09.02.2024р. про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників відділення поліції №1 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області щодо притягнення майора поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення ним дисциплінарного проступку не може бути визнаний судом законним, а тому такий наказ правомірно скасовано судом першої інстанції.

Варто зазначити, що ОРУП №2 ГУНП в Одеській області, як орган, який видав наказ №112 від 09.02.2024р., рішення суду першої інстанції від 19.06.2025р. про скасування вказаного наказу, в апеляційному порядку не оскаржив.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 1 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю або настала смерть.

Відповідно до статті 22 Закону України «Про охорону праці», абзацу десятого пункту 2 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року №337, з метою встановлення єдиного порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, Міністерством внутрішніх справ України прийнято наказ від 05 жовтня 2020 року №705, яким затверджено Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими (далі - Порядок №705).

Згідно п.5 Порядку №705 спеціальне розслідування проводиться в разі: нещасного випадку із смертельним наслідком; групового нещасного випадку; гострого професійного захворювання (отруєння), що призвело до тяжких чи смертельних наслідків; нещасних випадків, факт настання яких установлено в судовому порядку; нещасних випадків, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого поліцейського; зникнення поліцейського під час виконання службових обов`язків.

Відповідно до пункту 3 Розділу II Порядку №705 керівник органу (підрозділу) поліції, де стався нещасний випадок, наказом не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

Пунктом 4 розділу ІІІ Порядку №705 визначено, що за результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1). У разі нещасного випадку з поліцейським, який виконував завдання, пов`язані з державною таємницею, акт за формою Н-1 складається без зазначення відомостей, що становлять державну таємницю.

Відповідно до п.7 розділу ІІІ Порядку №705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків є: 1) виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», здійснення діяння з припинення правопорушення у вільний від служби час; 2) вплив на потерпілого поліцейського шкідливих чи небезпечних факторів під час виконання завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», унаслідок яких виникло гостре професійне захворювання (отруєння), що підтверджено медичним висновком.

При цьому, пунктом 8 розділу ІІІ Порядку №705 передбачено, що обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є:

1) діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію»;

2) навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення особи до самогубства, що доведений судом);

3) учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком;

4) учинення дій під час несення служби потерпілим поліцейським у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (за наявності медичного висновку).

Таким чином, наявність обставини вчинення потерпілим поліцейським діяння, яке є дисциплінарним проступком, виключає віднесення нещасного випадку до тих, які пов`язанні з виконанням службових обов`язків та унеможливлює складання акта за формою Н-1 (ПВ).

Як вже встановлено колегією суддів, за наслідками спеціального розслідування нещасного випадку комісією складений акт №68 від 03.06.2024р. (форми Н-1/НПВ), у якому зазначено, що нещасний випадок 02.01.2024р. о 08.40 год. із старшим інспектором черговим чергової частини відділення поліції №1 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області майором поліції Є.Придатком стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Підставою для такого висновку зазначено підпункт 3 пункту 8 розділу ІІІ Порядку №705, зокрема те, що до нещасного випадку призвело вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.

Колегія суддів зазначає, що при наявності чинного наказу ОРУП №2 ГУНП в Одеській області №112 від 09.02.2024р., яким констатовано факт вчинення майором поліції ОСОБА_4 дисциплінарного проступку, комісія із спеціального розслідування нещасного випадку не мала правових підстав ігнорувати висновки службового розслідування та дійти висновку, що нещасний випадок настав в період проходження служби і пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Однак, враховуючи висновок суду про протиправність наказу ОРУП №2 ГУНП в Одеській області №112 від 09.02.2024р., складений з врахуванням вказаного наказу акт ГУНП в Херсонській області №68 від 03.06.2024р. розслідування нещасного випадку, який стався 02.01.2024р. зі старшим інспектором-черговим ВнП №1 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області Придатком Є.В., також підлягає скасуванню.

Наявності інших, передбачених пунктом 8 розділу ІІІ Порядку №705, обставин настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків, комісією із спеціального розслідування нещасного випадку не встановлено.

Доводи апеляційної скарги ГУНП в Херсонській області таких висновків суду не спростовують, а тому підстав для задоволення скарги та скасування рішення від 19.06.2025р. колегія суддів не вбачає.

Оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та постановлено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому, відповідно до ст.316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Враховуючи, що дана справа у відповідності до пункту 1 частини шостої статті 12 КАС України віднесена до категорії справ незначної складності, тому постанова суду апеляційної інстанції може бути оскаржена до Верховного Суду лише з підстав, передбачених пп. «а»-«г» п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

Керуючись ст.ст. 308, 311, п.1 ч.1 ст.315, ст.ст. 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Херсонській області залишити без задоволення, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 19 червня 2025 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

Повний текст судового рішення виготовлений 26 серпня 2025 року.

Головуючий: І.Г. Ступакова

Судді: А.І. Бітов

О.В. Лук`янчук