Справа № 761/21521/25
Суддя: Фролова І. В.
Дата ухвалення: 2025-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/761/708/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Фролової І.В.,

секретаря судового засідання - Коломійця А.Д.,

розглянувши в приміщенні Шевченківського районного суду м.Києва у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 полковника ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

27 травня 2025 року до суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним адміністративним позовом.

У позовних вимогах просить визнати протиправною та скасувати постанову № ВОБ-р1433 від 20.05.2025 року, за справою про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210 КУпАП відносно ОСОБА_1 ; закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 210 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 ; стягнути з ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 понесені ним судові витрати у розмірі 1 211, 20 грн.

Свої вимоги ОСОБА_1 обґрунтовує тим, що постановою № ВОБ-р1433 від 20.05.2025 року його притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.210 КУпАП. Зазначає, що дані оновив у встановлений законодавством термін, а тому постанова підлягає скасуванню.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 28 травня 2025 року у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 22 липня 2025 року у справі здійснено перехід від спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін до спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

ІНФОРМАЦІЯ_1 не надав належних та допустимих доказів на доведення вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.210 КУпАП, за обставин, викладених в постанові від 20.05.2025 року, а відтак є безумовні підстави для скасування оскаржуваної постанови та закриття провадження у справі.

27 травня 2025 року до суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним адміністративним позовом.

20 травня 2025 року, начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 полковником -ОСОБА_5 було винесено постанову №BOБр-1433 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст.210 КУПАП та накладено стягнення у вигляді штрафу 17 000 грн.

Як вбачається зі змісту постанови №BOБр-1433, 20.05.2025 начальник ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 притягнув ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст.210 КУпАП під час перевірки облікових даних було встановлено, що ОСОБА_1 не оновив свої облікові дані у встановлений законом термін, в результаті чого не дотримався вимог абз.2 ст. 17 Закону України «Про оборону України» та не виконав свій військовий обов?язок (визначений ч.3 ст. 1 Закону України «Про військовий обов?язок та військову службу»), чим порушив правила військового обліку військовозобов?язаних, затверджених постановою Кабінету Міністрів України 30.12.2022 р. N? 1487, за що передбачена відповідальність згідно з ч.3 ст. 210 КУпАП.

ОСОБА_1 уточнив свої персональні дані через застосунок «Резерв+» 16.07.2024.

У військово-обліковому документі з «Резерв +» вказано, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , категорія обліку: військовозобов?язаний, тип відстрочки: бронювання, дійсний до 17.02.2026, дата уточнення даних: 16.07.2024, ДАНІ УТОЧНЕНО ВЧАСНО.

Відповідно до Закону України «Про оборону України», особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Згідно з Указом Президента України N? 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022, у зв?язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року воєнний стан, який триває і по теперішній час.

Відповідно до п.1 ч.10 ст. 1 Закону України «Про військовий обов?язок і військову службу» громадяни України, які підлягають взяттю на військовий облік, перебувають па військовому обліку призовників або у запасі Збройних Сил України, у запасі Служби безпеки України, розвідувальних органів України чи проходять службу у військовому резерві, зобов?язані уточнити протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації, затвердженим Верховною Радою України, свої персональні дані через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет призовника, військовозобов?язаного, резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки.

Отже, вищезазначені норми законодавства передбачають три шляхи, якими громадяни України, які перебувають на території України, та які перебувають на військовому обліку, повинні були уточнити свої персональні дані з 18.05.2024 по 16.07.2024 (включно), а саме: шляхом прибуття самостійно до територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем перебування на військовому обліку чи за своїм місцем проживання; шляхом прибуття самостійно до центру надання адміністративних послуг; через електронний кабінет призовника, військовозобов?язаного, резервіста (за наявності).

В постанові про вчинення адміністративного правопорушення від 20.05.2025 N? ВОБр-1433 як підставу адміністративного правопорушення визначається та обставина, що ОСОБА_1 не оновив свої облікові дані у встановлений законодавством термін, чим порушив вимоги абз. 2 ст. 17 ЗУ "Про оборону України", не виконання військового обов?язку, (визначений ч. 3 ст. 1 ЗУ "Про військовий обов?язок і військову службу"), тим самим порушив правила військового обліку військовозобов?язаних, що затверджені постановою КМУ від 30.12.2022р. N? 1487, чим вчинив правопорушення, передбачене ч.3 ст. 210 КУпАП.

З набранням чинності Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» в Україні запрацював застосунок «Резерв+», який дозволяє військовозобов?язаним оновити військово-облікові дані без візиту до ТЦК.

В Інструкції з користування застосунком «Резерв+» зазначено, що після проходження процедури оновлення персональних даних та встановлення код- паролю, застосунок відправляє запит в реєстр Оберіг для отримання облікових даних з реєстру. Процедура отримання даних може забрати деякий час. Застосунок повідомить про завершення цієї операції за допомогою відповідного сповіщення в смартфоні і після цього відбудеться перехід на головний екран застосунку, де буде відображено військово-обліковий документ в електронній формі (далі е-ВОД) з основною інформацією: прізвище, ім?я, по батькові, дата народження, вид обліку обліку/знятий/виключений), категорія обліку (призовник, військовозобов?язаний/резервіст/не військовозобов?язаний), дата останнього оновлення документа, інформація про відстрочку чи бронювання (за наявності), інформація про наявність порушень правил військового обліку (за наявності).

Якщо статус «Потребує уточнення», е-ВОД і QR-код не формуються. У такому випадку відобразяться дані з реєстру Оберіг.

Електронний військово-обліковий документ у застосунку «Резерв+» має таку ж юридичну силу, як і паперовий військово-обліковий документ, військовий квиток чи приписне.

3 витягу з застосунку «Резерв+» вбачається, що ОСОБА_1 перебуває на обліку, дані було оновлено дані 16.07.2024, вказаний витяг містить прізвище, ім?я та по батькові, дату народження, РНОКПП, категорію обліку. Номер в системі Оберіг N?1.

Тобто, у вказаному застосунку міститься помітки «Дані уточнено вчасно» та «На обліку».

Крім цього, відповідно до примітки до ст. 210 КУпАП, положення статей 210, 210-1 цього Кодексу не застосовуються у разі можливості отримання держателем Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов?язаних та резервістів персональних даних призовника, військовозобов?язаного, резервіста шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи.

Крім того, зазначаю, що 23.04.2025 ОСОБА_1 з?явився до ІНФОРМАЦІЯ_1 для з?ясування обставин, чому в мене при оновленні 18.04.2025 в застосунку «Резерв +» з?явились відомості: «Порушення правил військового обліку», а також для отримання направлення на проходження ВЛК (я обмежено придатний та згідно закону повинен до 05.06.2025 пройти ВЛК). ОСОБА_1 в ІНФОРМАЦІЯ_1 видали направлення на проходження ВЛК, та повідомили, що коли він надасть висновок ВЛК, то отримаю паперовий військово-обліковий документ і функція з застосунку «Резерв +» про «Порушення правил військового обліку» зніметься.

Тобто, 16.07.2024 ОСОБА_1 уточнив свої персональні дані через застосунок «Резерв+» та до 05.06.2025 пройшов ВЛК, що підтверджується Довідкою військово-лікарської комісії від 14.05.2025 N? 202-0514-1048-0715-7, яку ОСОБА_1 16.05.2025 надав до ІНФОРМАЦІЯ_1 .

16.05.2025 ОСОБА_1 був виданий паперовий військово-обліковий документ N? 31.

20.05.2025 ОСОБА_1 прийшов до ІНФОРМАЦІЯ_1 в зв?язку з тим, що в застосунку «Резерв +» так і не зникла інформація: «Порушення правил військового обліку».

Однак, уповноваженою посадовою особою ІНФОРМАЦІЯ_1 ТВО начальника групи військового обліку сержантів і солдатів запасу, старшим солдатом ОСОБА_3 був складений Протокол N? BOБр-1433 про адміністративне правопорушення відносно мене, в якому вказано, що ОСОБА_1 не оновив свої облікові дані у встановлений законодавством термін.

За змістом частини 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, варто керуватися критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Процес притягнення до адміністративної відповідальності передбачає дотримання прав особи, яку притягують до такої відповідальності.

Відповідно ч. 10 ст. 1 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» громадяни України, які приписані до призовних дільниць або перебувають у запасі Збройних Сил України чи проходять службу у військовому резерві, зобов`язані: прибувати за викликом районного (міського) військового комісаріату для оформлення військово-облікових документів, приписки, проходження медичного огляду, направлення на підготовку з метою здобуття або вдосконалення військово-облікової спеціальності, призову на військову службу або на збори військовозобов`язаних; проходити медичний огляд та лікування в лікувально-профілактичних закладах згідно з рішеннями комісії з питань приписки, призовної комісії або військово- лікарської комісії районного (міського) військового комісаріату; проходити підготовку до військової служби, військову службу і виконувати військовий обов`язок у запасі; виконувати правила військового обліку, встановлені законодавством.

Відповідно до статті 235 КУпАП військові комісаріати розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення військовозобов`язаними чи призовниками законодавства про військовий обов`язок і військову службу, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, , про неявку на виклик у військовий комісаріат, (статті 210, 210-1, 211 - 211-6).

Від імені військових комісаріатів розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право районні (міські) військові комісари.

Закон України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» від 21.10.1993 №3543 XII (Закон №3543-XII) встановлює правові основи мобілізаційної підготовки та мобілізації в Україні, визначає засади організації цієї роботи, повноваження органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, а також обов`язки підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності, повноваження і відповідальність посадових осіб та обов`язки громадян щодо здійснення мобілізаційних заходів.

Стаття 210 КУпАП визначає покарання за порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку. Частина 3 вказаної статті передбачає, зокрема, накладення штрафу на громадян за порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку в особливий період від однієї тисячі до однієї тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Положення ч. 3 ст. 37 та ч. 11 ст. 38 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» передбачають обов`язок призовників, військовозобов`язаних та резервістів після прибуття до нового місця проживання в семиденний строк стати на військовий облік, а також у разі зміни їх сімейного стану, стану здоров`я, адреси місця проживання (перебування), номерів засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності електронної пошти), освіти, місця роботи, посади зобов`язані особисто в семиденний строк повідомити про такі зміни відповідні органи, де вони перебувають на військовому обліку.

Згідно з абзацом 4 пункту 1 частини 2 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 3633-ІХ, під час дії Указу Президента України «Про загальну мобілізацію» від 24 лютого 2022 року № 65/2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про загальну мобілізацію» від 3 березня 2022 року № 2105-IX: громадяни України, які перебувають на військовому обліку, зобов`язані протягом 60 днів з дня набрання чинності цим Законом уточнити адресу проживання, номери засобів зв`язку, адреси електронної пошти (за наявності електронної пошти) та інші персональні дані: у разі перебування на території України шляхом прибуття самостійно до територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем перебування на військовому обліку чи за своїм місцем проживання, або до центру надання адміністративних послуг, або через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста (за наявності).

Таким чином, громадяни України, які перебувають на території України, та які перебувають на військовому обліку, мали три шляхи для уточнення своїх персональних даних з, а саме шляхом: - прибуття самостійно до територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем перебування на військовому обліку чи за своїм місцем проживання;- шляхом прибуття самостійно до центру надання адміністративних послуг;- через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста (за наявності).

Згідно вимог статті 283 КУпАП, постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, встановлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення. Отже, в постанові має бути чітко вказано, які саме обставини були встановлені під час розгляду справи та на підставі якого нормативного акту особу притягнуто до відповідальності.

При цьому, на відміну від надмірного формалізму, застосування судами підходу до вирішення спору, що ґрунтується на засадах, визначених статтею 2 КАС України, передбачає: 1) винесення судового рішення у межах суддівського розсуду (дискреції суду), керуючись верховенством права (справедливістю); забезпечення вмотивованості судового рішення шляхом оцінки: причин, які призвели до процедурних порушень; наслідків, до яких призвели ці процедурні порушення; можливості безпосередньо у судовому процесі усунути (нейтралізувати) ці процедурні порушення; добросовісності/недобросовісності суб`єкта, який допустив процедурні порушення; 3) застосування трискладового тесту вирішення публічно правового спору (передбачає, що суд, приймаючи рішення у межах суддівського розсуду (дискреції суду), перевіряє його на відповідність (несуперечність) принципам національної безпеки, суспільного інтересу, ефективності захисту порушеного права особи).

У вказаній постанові Верховний Суд при визначенні підходів до відмежування формалізму від надмірного формалізму, зокрема, наголосив на тому, що якщо є доступ до суду, «правопорушник» доводить, у першу чергу, сам факт відсутності правопорушення, що дозволяє суду оцінити суть відповідного правопорушення.

Згідно з частин 1 та 2 статті 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. (частина 1 ст. 7 КУпАП).

З огляду на те, що згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, суддя, оцінивши наявні в даній адміністративній справі докази, приходить до висновку про недоведеність «поза розумним сумнівом» наявності в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 161-1 КУпАП, внаслідок чого справа про адміністративне правопорушення відносно останнього підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП - за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Згідно ст. 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст.279 КУпАП, розгляд справи розпочинається з представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз?яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов?язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Відповідно до ст.33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом?якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов?язана з?ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом?якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з?ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

ОСОБА_2 як начальник ІНФОРМАЦІЯ_1 не розглядав справу та не складав постанову.

ОСОБА_2 не надано доказів, що під час розгляду справи дійсно досліджувались докази, які можуть підвереджувати або спростовувати адміністративне правопорушення, а при накладанні стягнення були виконані вимоги ст. 33 КУпАП.

Таким чином, постанова № ВОБ-р1433 20.05.2025 року є протиправною, опис адміністративного правопорушення не відповідає дійсності, постанова не ґрунтується на повному та всебічному з`ясуванні обставин. Окрім того, відсутні відповідні докази вчинення правопорушення, тому постанова є такою, що прийнята з порушенням вимог чинного законодавства України, та підлягає скасуванню.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 247, 251, 252, 280, 288, 293 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст.ст. 73, 74, 77, 241, 242, КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 полковника ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Скасувати постанову полковника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 № ВОБ-р1433 від 20.05.2025 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення ч.3 ст.210 КУпАП.

Закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення ч.3 ст.210 КУпАП.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Стягнути з ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору у сумі 602, 60 грн.

Стягнути з начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 полковника ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору у сумі 602, 60 грн.

Реквізити сторін:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса місця проживання - АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

Начальник ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , АДРЕСА_2 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса місцезнаходження - АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 .

Повний текст виготовлений 20 серпня 2025 року.

Суддя: