Справа № 160/15614/25
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2025-08-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кальника В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -
28.05.2025 року Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулась до суду з адміністративним позовом до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, в якому позивача просить суд:
- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області щодо не відкликання (скасування) довідки про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №2794/1/3 від 09.12.2010р.;
- зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області відкликати (скасувати) довідку про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №2794/1/3 від 09.12.2010р.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.06.2025 року позовну заяву залишено без руху.
13.06.2025 року Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулась до суду з уточненим адміністративним позовом до Головного управління Дердгеокадастру у Дніпропетровській області.
Також зауважує, що відповідачем було видано Довідку про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, а не Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки. При цьому, у довідці відповідача відсутні вихідні дані, які впливають на визначення розміру нормативної грошової оцінки конкретно визначеної земельної ділянки, що не дозволяє позивачу, як землекористувачу, перевірити правильність нормативної грошової оцінки земельної ділянки. До того ж, довідку про нормативну грошову оцінку земельної ділянки було видано на підставі рішення Криворізької міської ради Дніпропетровської області №3884 від 14.05.2010 року «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу», яке було визнано нечинним у судовому порядку через порушення міською радою порядку та процедури прийняття цього рішення.
Отже, позивач вважає, що після визнання у судовому порядку нечинним рішення Криворізької міської ради Дніпропетровської області №3884 від 14.05.2010 року «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу», відповідач повинен був скасувати, відізвати чи відкликати, тощо видану ним довідку з нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Тому, подальша бездіяльність відповідача порушує права та інтереси позивача, оскільки видана ним спірна довідка є підставою для нарахування орендної плати, тощо у новому розмірі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.06.2025 року відкрито провадження в адміністративній справі та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
07.07.2025 року на адресу суду від відповідача надійшов відзив на адміністративний позов, в якому відповідач просив суд відмовити в задоволенні позову. Зазначив, що згідно з п. 3.1. рішення Криворізької міської ради «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельміста Кривого Рогу» від 14.05.2010 №3884, управління Держкомзему у м. Кривому Розі було зобов`язано забезпечити надання юридичним та фізичним особам довідок щодо грошової оцінки земельних ділянок. Так, Управлінням Держземагенства у Криворізькому районі Дніпропетровської області на підставі вище вказаного рішення було підготовлено та видано позивачу, за його заявою, довідку про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 09.12.2010 №2794/1/3. Зауважив, що постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 01.11.2011 у справі №2а-423/10/0408 рішення Криворізької міської ради Дніпропетровської області №3884 від 14.05.2010 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу» визнано нечинним. Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 11.12.2012 постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 01.11.2011 залишено без змін, при цьому, зі змісту вказаної ухвали вбачається, що дія рішення Криворізької міської ради від 14.05.2010 №3884 може бути припинена тільки на майбутнє, тобто з часу набрання законної сили рішенням суду. Отже, рішення Криворізької міської ради від 14.05.2010 №3884 втратило чинність з 01.11.2011. Вказав, що оскаржувану довідку про нормативну грошову оцінку земельної ділянки було виготовлено 09.12.2010 тобто у період дії рішення міської ради №3884, а тому, відповідач вважає, що управління Держкомзему було зобов`язано виконувати вказане рішення при визначенні нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка перебувала у користуванні позивача. В подальшому, за заявою Криворізької міської ради ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 26.02.2013, роз`яснено постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 01.11.2011 та зазначено про те, що дія рішення Криворізької міської ради Дніпропетровської області №3884 від 14.05.2010 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу» може бути припинена тільки на бюджетний період 2014 року. Ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 26.02.2013 про роз`яснення судового рішення, залишено без змін ухвалою Вищого адміністративного суду України від 20.06.2013.
Щодо обраного позивачем способу захисту порушеного права, відповідач звернув увагу на те, що оскаржувана довідка не є нормативним актом, оскільки не встановлює, не змінює і не скасовує норми права, не носить загальний чи локальний характер та не застосовується неодноразово. Також, ця довідка не є правовим актом індивідуальної дії, оскільки не породжує прав і обов`язків у позивача, які є обов`язковими для виконання позивачем, а лише фіксує розмір грошової оцінки земельної ділянки, яка є базою для нарахування орендної плати, а отже носить лише інформаційний характер. Тому, зазначена довідка не може розглядатися як нормативно-правовий акт чи правовий акт індивідуальної дії у розумінні п. 1 ч. 1 ст. 17 Кодексу адміністративного судочинства України. Враховуючи наведене, та те, що дії Управління Держземагенства у Криворізькому районі Дніпропетровської області по прийняттю оскаржуваної довідки та сама довідка №2794/1/3 від 09.12.2010 не породжують будь-яких правових наслідків для позивача, не містять приписів та вимог відповідача, які є обов`язковими для виконання позивачем, а тому, не можуть бути предметом судового розгляду, що виключає можливість задоволення таких позовних вимог.
14.07.2025 року на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій підтримано позицію, викладену в позовній заяві.
Дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Пунктом 6 даного Договору оренди було визначено, що за користування земельною ділянкою орендар має сплачувати орендодавцю орендну плату виключно у грошовій формі незалежно від результатів діяльності орендаря у трикратному розмірі земельного податку, що встановлюється Законом України "Про плату за землю" на підставі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки виконаного Криворізьким міським управлінням земельних ресурсів на рахунок Управління держказначейства у місті Кривому Розі.
Під час укладання договору оренди, Сторони, керуючись постановою Кабінету Міністрів України №1724 від 13.12.2006 "Деякі питання оренди земель" та додатків №1, №2 до цієї постанови, підписали погоджений розрахунок розміру орендної плати, в якому узгодили, що річний розмір орендної плати становить 5040,47 грн. Така сума річної орендної плати була розрахована з урахуванням витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, який відповідно до прикінцевих положеннях договору, є його невід`ємною частиною.
14.05.2010 року Криворізькою міською радою прийнято рішення №3884 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу», відповідно до якого базова вартість 1 кв.м. земель міста складає 240,05 грн.
Як зазначив позивач, довідку про нормативну грошову оцінку земельної ділянки було видано на підставі рішення Криворізької міської ради Дніпропетровської області №3884 від 14.05.2010 року «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу», яке було визнано нечинним у судовому порядку через порушення міською радою порядку та процедури прийняття цього рішення, а тому, відповідач повинен був скасувати, відізвати чи відкликати, тощо видану ним довідку з нормативної грошової оцінки земельної ділянки.
Вважаючи бездіяльність Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області щодо відкликання (скасування) довідки про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №2794/1/3 від 09.12.2010р. протиправною, позивач звернувся до суду з позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до ст.13 Закону України «Про оренду землі», договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.
Відповідно до ст.15 зазначеного Закону, однією із істотних умов договору є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.
Плата за землю справляється у вигляді земельного податку або орендної плати, що визначається залежно від грошової оцінки земель. За земельні ділянки державної та комунальної власності, надані в оренду, справляється земельний податок. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за угодою сторін у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем.
Орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування, земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (ст.21 Закону України Про оренду землі).
В силу ст.1 Закону України «Про оцінку земель», нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.
Згідно зі статтями 5, 13 зазначеного Закону, ст.201 Земельного кодексу України обов`язкова нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.
Відповідно до ст.15 Закону України «Про оцінку земель», підставою для проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
Відповідно до ст.18 Закону України Про оцінку земель, нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, як отримали ліцензії на проведення робіт із землеустрою.
За результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація (стаття 20 Закону України Про оцінку земель).
Розробниками технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок є юридичні особи, які отримали ліцензії на проведення робіт із землеустрою.
Технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок підлягає державній експертизі відповідно до закону (стаття 21 Закону України Про оцінку земель).
Відповідно до ст.23 Закону, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.
Однією із істотних умов договору оренди є орендна плата. Як слідує з вищевикладеного, рішення органу місцевого самоврядування щодо затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки землі безпосередньо впливає на розмір орендної плати, яка встановлюється відповідно до Податкового кодексу України на підставі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.
Як встановлено судом та зазначалося вище, ухвалою Вищого адміністративного суду від 11.12.2012 року постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 01.11.2011 року по справі №2а-423/10/0408, якою було визнано рішення Криворізької міської ради №3884 від 14.05.2010 р. «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу» нечинним, залишено без змін.
Відповідно до положень частини 4 статті 78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
18 липня 2017 року Вищий адміністративний суд України у мотивувальній частині ухвали від 18.07.2017 р. у справі № 2а-423/10/0408 навів певні висновки в частині застосування визнаного нечинним рішення Криворізької міської ради №3884 від 14 травня 2010 року, а саме: «Слід зазначити, що спірне рішення міської ради було визнано таким, що втратило чинність на майбутнє, а тому з моменту набрання законної сили постановою апеляційного суду відповідне рішення міської ради не підлягає застосуванню до будь-яких правовідносин, що продовжують існувати на час втрати чинності цього рішення, а також не є і не може бути підставою для виникнення будь-яких нових правовідносин».
Судом апеляційної інстанції встановлено, що рішення Криворізької міської ради від 14.05.2010 № 3884 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу» було визнано нечинним в судовому порядку, а саме: постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 1 листопада 2011 року, яка залишена без змін ухвалою Вищого адміністративного суду України від 11 грудня 2012 року. Крім того, колегія суддів зазначає, що в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 18 липня 2017 року у справі № 2а-423/10/0408 зазначено, що спірне рішення міської ради було визнано таким, що втратило чинність на майбутнє, а тому, з моменту набрання законної сили постановою апеляційного суду відповідне рішення міської ради не підлягає застосуванню до будь-яких правовідносин, що продовжують існувати на час втрати чинності цього рішення, а також не є і не може бути підставою для виникнення будь-яких нових правовідносин.»
Також, Верховний Суд у постанові від 10 березня 2020 року у справі №160/1088/19 вказує: "суд визнає, що частина друга статті 265 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно з якою нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду, не регулює питань щодо можливості застосування нормативно-правових актів, визнаних судом протиправними. Предметом її регулювання є встановлення моменту втрати чинності нормативно-правовим актом, визнаним судом нечинним.
Тобто, Верховний Суд висловив правову позицію, яка полягає у тому, що суди не повинні застосовувати положення нормативно-правових актів (актів загальної дії), які не відповідають Конституції та Законам України, незалежно від того, чи оскаржувались такі акти в судовому порядку та чи є вони чинними на момент розгляду справи. Такі правові акти (як закони, так і підзаконні акти) не можуть застосовуватися навіть у випадках, коли вони є чинними.
Суд наголошує на неможливості зобов`язати платника податків виконати положення нормативно-правового акта, визнаного судом протиправним та таким, що прийнятий поза межами повноважень, не в порядку та спосіб, передбачені законом».
Крім того, з аналізу положення Закону України № 5203-ІV від 06 вересня 2012 року «Про адміністративні послуги», постанови Кабінету Міністрів України № 835 від 01 серпня 2011 року «Деякі питання надання Державною службою геодезії, картографії та кадастру та її територіальними органами адміністративних послуг», постанови Кабінету Міністрів України №1051 від 17 жовтня 2012 року «Про затвердження Порядку ведення Державного земельного кадастру» та приписів Податкового кодексу України № 2755-VІ від 02.12.2010 р., вбачається, що станом на дату видачі довідки №2794/1/3 від 09.12.2010р., такі положення законодавства не діяли, а були введені в дію значно пізніше.
Так, положення Закону України від 06 вересня 2012 року № 5203-УІ «Про адміністративні послуги» набрали чинності 07.10.2012 р., постанова Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2011 року № 835 «Деякі питання надання Державною службою геодезії, картографії та кадастру та її територіальними органами адміністративних послуг» набрала чинності 06.08.2011 р., постанова Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2012 року № 1051 «Про затвердження Порядку ведення Державного земельного кадастру» набрала чинності 27.11.2012 р.
Судом також встановлено, що в межах розгляду адміністративної справи № 212/2276/16-а, в якій ФОП ОСОБА_1 є третьою особою, встановлювались обставини щодо незаконності технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста 2008 року, яка затверджена рішенням Криворізької міської ради №3884 від 14.05.2010.
У рамках адміністративної справи № 212/2276/16-а було проведено судову оціночно-земельну експертизу. На вирішення судової експертизи були поставлені наступні запитання:
- Чи відповідає розрахунок площі оціночної території міста Кривий Ріг для розрахунку середньої (базової) вартості одного квадратного метра земель у технічній документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу 2008 року, розроблений Українським державним науково-дослідним інститутом проектування міст "Діпромісто" вимогам нормативно-правових актів?
- Якщо ні, то яким чином це впливає на визначення середньої (базової) вартості одного квадратного метра земель у технічній документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу 2008 року, розробленої Українським державним науково-дослідним інститутом проектування міст "Дінпромісто "?
- Чи у відповідності до вимог законодавства, у тому ж числі, вимог Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів та вимог Методики нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, обчислена площа оціночної території міста Кривий Ріг (територія, яка приймається для визначення базової вартості 1 м2 земель міста) для розрахунку середньої (базової) вартості одного квадратного метра. земель у технічній документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу 2008 року, розробленій Українським державним науково-дослідним інститутом проектування міст "Діпромісто", в тому ж числі, чи правомірно не включено до площі території яка не враховувалась при визначенні базової вартості 1 м2 земель міста: сільськогосподарські землі площею - 4395,05 га; землі під аеропортами та відповідними спорудами площею 1211,50 га?
- Чи у відповідності до вимог Законодавства, вимог Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, вимог Методики нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, обраховано у НГОЗ 2008 р. відновну вартість вулично-дорожньої мережі, яка у загальному розмірі складає - 7 541 080,72 тис грн., що у цілому становить 53,97% від усієї загальної відновної вартості по місту - 1.3 973 361, тис. грн. з урахуванням вихідних даних відновної вартості на освоєння та облаштування вулично-дорожньої мережі, що були надані управлінням благоустрою міста Кривий Ріг, як початкова вартість основних фондів?
Відповідно до висновку експерта від 12.12.2022 року №43/10.20/2022 за результатами проведення судової експертизи з питань землеустрою в адміністративній справі № 212/2276/16-а встановлено:
1. Розрахунок площі оціночної території міста Кривий Ріг для розрахунку середньої (базової) вартості одного квадратного метра земель у технічній документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу 2008 року, розроблений Державним підприємством Український державний науково-дослідний інститут проектування міст "Діпромісто" імені Ю.М. Білоконя, не відповідає вимогам нормативно-правових актів;
2. Не включення інших земель (крім сільськогосподарських угідь) до площі, яка приймається для визначення базової вартості, зменшило площу таких земель та збільшило витрати на освоєння та облаштування земель та при цьому збільшило середню вартість м2 земель міста Кривий Ріг у порівнянні із розрахунком відповідно до "Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів";
3. Розрахунок площі оціночної території міста Кривий Ріг (територія, яка приймається для визначення базової вартості 1 м2 земель міста) для розрахунку середньої (базової) вартості одного квадратного метра земель у технічній документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу 2008 року, розробленій Державним підприємством український державний науково-дослідний інститут проектування міст "Діпромісто" імені Ю.М. Білоконя, не відповідає вимогам законодавства, у тому числі, вимогам Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів та вимогам Методики нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів;
Не включення до площі території, яка не враховувалась при визначенні базової вартості 1 м2 земель міста сільськогосподарських земель площею 4395,05 га відповідає вимогам нормативно-правових актів.
Правомірність не включення до площі території, яка не враховувалась при визначенні базової вартості 1 м2 земель міста під аеропортами та відповідними спорудами площею 1.211,50 га, не підтверджується вимогами нормативно-правових актів.
4. Відновну вартість вулично-дорожньої мережі з урахуванням вихідних даних відновної вартості на освоєння та облаштування вулично-дорожньої мережі, що були надані управлінням благоустрою міста Кривий Ріг, як, початкова вартість основних фондів в нормативній грошовій оцінці земель м. Кривого Рогу, розраховано з порушенням вимог Законодавства, вимог Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, вимог Методики нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів.
Тобто, висновком експерта підтверджено незаконність самої нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу 2008 року, яка була покладена в основу виданої відповідачем довідки про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.
Отже, суд враховує, що відповідач, під час видачі довідки на підставі незаконної нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу 2008 року, діяв неправомірно.
Таким чином, оскільки оскаржувана довідка прийнята на підставі акту, який визнано в судовому порядку нечинним, а також, зважаючи на встановлення незаконною самої нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу 2008 року, на думку суду, відповідач повинен був скасувати, відізвати чи відкликати видану ним довідку з нормативної грошової оцінки земельної ділянки.
Суд зазначає, що під бездіяльністю розуміється пасивна поведінка суб`єкта владних повноважень, яка може мати вплив на права, свободи чи інтереси фізичних або юридичних осіб, в тому числі не прийняття рішення у випадках, коли таке рішення повинно бути прийнято відповідно до вимог закону. Сама по собі бездіяльність це триваюча пасивна поведінка суб`єкта, яка виражається у формі невчинення дії (дій), яку він зобов`язаний був і міг вчинити.
Отже, суд погоджується з позицією позивача про те, що визнання бездіяльності відповідача протиправною є необхідним і обґрунтованим.
Щодо позовної вимоги позивача про зобов`язання відповідача скасувати (відкликати) довідку, суд зазначає наступне.
Згідно з Рекомендаціями Комітету Міністрів Ради Європи №R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980 року на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.
При цьому, на законодавчому рівні поняття "дискреційні повноваження" суб`єкта владних повноважень відсутнє. У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення.
Дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.
У разі наявності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта прийняти рішення конкретного змісту є втручанням у дискреційні повноваження.
Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тобто, у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.
Таким чином, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким.
Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що з метою ефективного захисту прав позивача, слід визнати бездіяльність протиправною та зобов`язати відповідача вчинити дії, які б відновили порушене право позивача, а саме - розглянути питання про скасування довідки з урахуванням протиправності її видачі.
Такий підхід, на переконання суду, забезпечує ефективний захист прав позивача, при цьому, не виходить за межі компетенції адміністративного суду.
Згідно з ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Суд, враховуючи встановлені обставини справи та положення чинного законодавства, приходить до переконання, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково.
Відповідно до ч. 3 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.
Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області щодо розгляду питання про відкликання (скасування) довідки про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 2794/1/3 від 09.12.2010.
Зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області розглянути питання про відкликання (скасування) довідки про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 2794/1/3 від 09.12.2010.
В задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 понесені позивачем судові витрати в сумі 3028,00 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Кальник