Справа № 320/20896/23
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2025-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 серпня 2025 року справа №320/20896/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової О.А., розглянув в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернувся Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області із позовом, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Київській області №143-10-36-24-14- від 15.03.2023 про анулювання реєстрації платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 );

- зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код відокремленого підрозділу: 44096797) вчинити дії щодо поновлення реєстрації фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) як платника єдиного податку третьої групи з 01.10.2022 та включити його до реєстру платників єдиного податку.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що оскаржуване рішення про виключення з реєстру платників єдиного податку є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки податкового боргу у позивача не було, відповідно, підстави для виключення позивача з реєстру платника єдиного податку відсутні. Також, наголошено на відсутності у контролюючого органу повноважень під час проведення камеральної перевірки досліджувати питання анулювання реєстрації платника єдиного податку, оскільки камеральною перевіркою охоплюються лише показники податкової звітності, у зв`язку з чим перевірка будь-яких інших відомостей перебуває поза межами даної перевірки. Крім того, позивач акцентує увагу на тому, що контролюючим органом було порушено процедуру проведення перевірки та право позивача на надання заперечень. Відповідачем не було дотримано процедури анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за наявності законодавчо визначених для цього підстав.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.07.2023 відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Залучено до участі у справі №320/20896/23 як співвідповідача Державну податкову службу України (ідентифікаційний код 43005393, місцезнаходження 04053, м. Київ, Львівська пл., 8). Зобов`язано позивача невідкладно направити копію позовної заяви відповідачу - Державній податковій службі України, докази чого надати суду впродовж 2 днів з моменту отримання ухвали суду.

Витребувано докази від позивача: повний Витяг із ЄДР на позивача; від відповідача-1 Головного управління ДПС у м. Києві: відзив на позовну заяву у разі невизнання позову із нормативним та документальним обґрунтуванням; витяг із Реєстру платників єдиного податку на позивача; докази перебування позивача на спрощеній системі оподаткування (заява); копію реєстраційної справи платника податків позивача; зворотній бік інтегрованої картки платника з єдиного податку за період з 01.01.2021 по день розгляду справи судом з повним описом графи "Опис операції"; всі матеріали, які стали підставою для прийняття рішення №143-10-36-24-14- від 15.03.2023 про анулювання реєстрації платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з 01.10.2022; копію рішення №143-10-36-24-14- від 15.03.2023 про анулювання реєстрації платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з 01.10.2022 із доказами направлення та вручення позивачу; копію акту про результати камеральної перевірки від 30.11.2022 №11/10-36-24-14/ НОМЕР_1 із доказами направлення та вручення позивачу; письмові пояснення та розрахунок податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, що зумовило прийняття рішення №143-10-36-24-14- від 15.03.2023 про анулювання реєстрації платника єдиного податку (чітко зазначити суму податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів із зазначенням відповідних дат).

Запропоновано відповідачам протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву та/або клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. Запропоновано позивачеві протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позовну заяву подати до суду відповіді на відзиви та/або клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. Запропоновано відповідачам подати до суду заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзиви пояснень, міркувань та аргументів протягом п`яти днів з дня отримання відповідей на відзиви.

24.07.2024 до суду надійшли докази направлення позивачем копії позовної заяви на адресу відповідача-2 21.07.2024.

09.09.2024 позивачем подано до суду витребувані судом докази.

12.09.2023 судом зареєстровано заяву представника позивача від 24.07.2023 про зміну предмету позову. Так, у заяві про зміну предмету позову від 24.07.2023 позивач звертається до суду із позовом до Головного управління ДПС у Київській області, Державної податкової служби України з вимогами:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Київській області №143-10-36-24-14- від 15.03.2023 про анулювання реєстрації платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 );

- зобов`язати Державну податкову службу України (ідентифікаційний код юридичної особи: 43005393) вчинити дії щодо поновлення реєстрації фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) як платника єдиного податку третьої групи з 01.10.2022 та включити його до реєстру платників єдиного податку;

- стягнути солідарно з Головного управління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код відокремленого підрозділу: 44096797) та Державної податкової служби України (ідентифікаційний код юридичної особи: 43005393) за рахунок бюджетних асигнувань на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати зі сплати судового збору у загальному розмірі 2684,00 по 1342,00 грн. з кожного.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.10.2023 заяву позивача про зміну предмету позову прийнято до розгляду.

02.01.2024 канцелярією суду зареєстровано поданий по пошті Головним управлінням ДПС у Київській області відзив на позовну заяву (подано 28.07.2024), в якому контролюючий орган заперечує проти задоволення позовних вимог та зазначає, що спірне рішення прийняте контролюючим органом з урахуванням вимог чинного законодавства України та в межах повноважень, наданих законами України та підзаконними нормативно-правовими актами.

Представником позивача було надано відповідь на відзив, в якій наголошено, що рішення про виключення позивача з реєстру платників єдиного податку може бути винесено лише за наслідками документальної, а не камеральної перевірки.

Відповідач-2 правом подати відзив на позовну заяву не скористався.

Відповідач-1 не скористався своїм правом на подання заперечення на відповідь на відзив.

Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з 30.07.2019 р. зареєстрований фізичною особою-підприємцем.

З 01.08.2019 Позивач перебував на спрощеній системі оподаткування, 3 група платників податків, ставка 5% до доходу.

З 01.06.2022 Позивач перебував на спрощеній системі оподаткування, 3 група платників податків, ставка 2% до доходу.

Головним управлінням ДПС у Київській області прийнято рішення від 15.03.2023 № 143-10-36-24-14- про анулювання реєстрації платника єдиного податку фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (а.с.12).

Підставою для прийняття вказаного рішення зазначено наявність податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів в останній день другого із двох послідовних кварталів абз 8 пп.298.2.3 п. 298.2 ст.298 Податкового кодексу України, а саме в графі «Документи, які підтверджують наявність підстав для анулювання реєстрації платника єдиного податку фізичної особи-підприємця» вказано - акт від 30.11.2022 № 11/10-36-24-14/ НОМЕР_2 .

Позивач не погоджується з вказаним рішенням, вважає його необґрунтованими, безпідставним та таким, що винесене з порушенням норм чинного законодавства, що і зумовило його звернення до суду з даним позовом.

При вирішенні спору, суд виходить з наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства встановлені Податковим кодексом України (далі - ПК України).

Правові засади застосування спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності визначаються Главою 1 Розділу XIV ПК України.

Відповідно до п. 291.2 ст. 291 ПК України спрощена система оподаткування, обліку та звітності - особливий механізм справляння податків і зборів, що встановлює заміну сплати окремих податків і зборів, встановлених п. 297.1 ст. 297 цього Кодексу, на сплату єдиного податку в порядку та на умовах, визначених цією главою, з одночасним веденням спрощеного обліку та звітності.

У пункті 291.3 ст. 291 ПК України визначено, що юридична особа чи фізична особа - підприємець може самостійно обрати спрощену систему оподаткування, якщо така особа відповідає вимогам, встановленим цією главою, та реєструється платником єдиного податку в порядку, визначеному цією главою.

Згідно з п. 291.4 ст. 291 ПК України суб`єкти господарювання, які застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності поділяються на чотири групи платників єдиного податку.

Як визначає п. п. 3 п. 291.4 ст. 291 ПК України до третьої групи платників єдиного податку належать: фізичні особи - підприємці, які не використовують працю найманих осіб або кількість осіб, які перебувають з ними у трудових відносинах, не обмежена та юридичні особи - суб`єкти господарювання будь-якої організаційно-правової форми, у яких протягом календарного року обсяг доходу не перевищує 1167 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року.

Порядок реєстрації та анулювання реєстрації платників єдиного податку визначено статтею 299 ПК України, відповідно до п. 299.1 якої реєстрація суб`єкта господарювання як платника єдиного податку здійснюється шляхом внесення відповідних записів до реєстру платників єдиного податку.

За приписами п. 299.10 ст. 299 ПК України реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу, у разі:

подання платником податку заяви щодо відмови від застосування спрощеної системи оподаткування у зв`язку з переходом на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, - в останній день календарного кварталу, в якому подано таку заяву;

припинення юридичної особи (крім перетворення) або припинення підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем відповідно до закону - в день отримання відповідним контролюючим органом від державного реєстратора повідомлення про проведення державної реєстрації такого припинення;

у випадках, визначених пп. 298.2.3 п. 298.2 та пп. 298.8.6 п. 298.8 ст. 298 цього Кодексу;

якщо у податковому (звітному) році частка сільськогосподарського товаровиробництва юридичної особи платника єдиного податку четвертої групи становить менш як 75 відсотків;

якщо платником єдиного податку четвертої групи не подано податкову звітність, передбачену пп. 295.9.1 п. 295.9 ст. 295 та пп. 298.8.1 п. 298.8 ст. 298 цього Кодексу;

набуття платником податку статусу резидента Дія Сіті - в останній день календарного кварталу, в якому платник податку набув статус резидента Дія Сіті.

Порядок реєстрації та анулювання реєстрації платників єдиного податку визначений статтею 299 ПК України відповідно до п. 299.1 якої, реєстрація суб`єкта господарювання як платника єдиного податку здійснюється шляхом внесення відповідних записів до реєстру платників єдиного податку.

За положеннями п. 299.2 статті 299 ПК України центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, веде реєстр платників єдиного податку, в якому міститься інформація про осіб, зареєстрованих платниками єдиного податку.

За приписами ч. 8 п. п. 298.2.3 п. 298.2 ст. 298 ПК України платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, зокрема, у разі наявності податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів - в останній день другого із двох послідовних кварталів.

Згідно з п. 299.10 ст. 299 ПК України реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу, зокрема, у випадках, визначених підп. 298.2.3 п. 298.2 ст. 298 цього Кодексу.

Пунктом 299.11 ст. 299 ПК України визначено, що у разі виявлення відповідним контролюючим органом під час проведення перевірок порушень платником єдиного податку першої - третьої груп вимог, встановлених цією главою, анулювання реєстрації платника єдиного податку першої - третьої груп проводиться за рішенням такого органу, прийнятим на підставі акта перевірки, з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення. У такому випадку суб`єкт господарювання має право обрати або перейти на спрощену систему оподаткування після закінчення чотирьох послідовних кварталів з моменту прийняття рішення контролюючим органом.

У п. 86.2 ст. 86 ПК України передбачено, що за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному ст. 42 цього Кодексу. Абзац перший п. 86.7 ст. 86 ПК України встановлює, що у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному п. 44.7 ст. 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному ст. 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень рішень. Платник податків (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень та/або додаткових документів, про що такий платник податків зазначає у запереченнях та/або листі про надання додаткових документів в порядку, визначеному п. 44.7 ст. 44 цього Кодексу.

Згідно з п. 59.1 ст. 59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у встановлених законом випадках.

При цьому, прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку, шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної перевірки відповідного платника податку та встановлених в ході останньої порушень, відповідно до яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування, бути платником єдиного податку.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постановах від 19.02.2019 у справі № 826/7216/17 та від 05.02.2019 у справі № 805/206/17-а.

Як вбачається з матеріалів справи, посадовими особами ГУ ДПС у Київській області було проведено камеральну перевірку позивача щодо порушення платником єдиного податку вимог перебування на спрощеній системі оподаткування. У ході перевірки встановлено порушення умов перебування позивача на спрощеній системі оподаткування - не сплачено протягом двох послідовних кварталів податкових зобов`язань, вказаний висновок зроблено виключно на підставі інформації ІС «Податковий Блок», станом на 30.11.2022 борг по сплаті єдиного податку з фізичних осіб в сумі 15 711,13 грн.

Результати проведеної ГУ ДПС у Київській області перевірки позивача щодо порушення платником єдиного податку вимог перебування на спрощеній системі оподаткування оформлено актом камеральної перевірки від 30.11.2022 №11/10-36-24-14/ (а.с. 46).

Відтак, перевіркою встановлено порушення абз. 8 пп. 298.2.3 п. 298.2 ст. 298 ПК України.

У свою чергу, згідно з нормами абз. 3 п. 299.10 ст. 299 розділу XIV ПК України реєстрація платником єдиного податку може бути анульована за рішенням контролюючого органу у випадках, визначених пп. 298.2.3 п. 298.2 ст. 299 ПК України.

Відтак, реєстрація платником єдиного податку може бути анульована за рішенням контролюючого органу у разі наявності у платника єдиного податку податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів - в останній день другого із двох послідовних кварталів.

Так, в абз. 3 п. 299.10 ст. 299 і пп. 8 пп. 298.2.3 п. 298.2 ст. 298 розділу XIV ПК України встановлені випадки, коли реєстрація платником єдиного податку може бути анульована, а порядок, або спосіб дій, контролюючого органу визначений в п. 299.11 ст. 299 ПК України, в якому зазначено, що у разі виявлення відповідним контролюючим органом під час проведення перевірок порушень платником єдиного податку першої - третьої груп вимог, встановлених цією главою, анулювання реєстрації платника єдиного податку першої - третьої груп проводиться за рішенням такого органу, прийнятим на підставі акта перевірки, з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення.

Отже, контролюючий орган приймає рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку першої - третьої груп у разі встановлення під час проведення перевірки факту наявності у такого платника податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, що повинно бути зафіксовано у відповідному акті перевірки. При цьому реєстрація платника єдиного податку анулюється з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення.

Вказаний правовий висновок викладений Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 21.02.2018 у справі №813/1465/17.

Водночас, Верховний Суд при розгляді аналогічних адміністративних справ сформував наступні висновки: реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у встановлених законом випадках. При цьому, прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної документальної перевірки відповідного платника податку та встановлених в ході останньої порушень, відповідно до яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування.

Відповідно, єдиним законним способом реалізації владних управлінських функцій, є проведення документальної перевірки, на підставі якої встановлюється, що платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування (бути платником єдиного податку), як наслідок - прийняття рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку, шляхом виключення з реєстру платників цього податку.

Тобто, контролюючим органом повинна бути: 1) проведена документальна перевірка платника податків; 2) у випадку наявності підстав, прийняття рішення про анулювання реєстрації, шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 06.02.2018 у справі № 816/543/17, від 16.04.2018 у справі № 808/657/16, від 08.05.2018 у справі № 816/1088/17, від 19.04.2019 у справі № 822/2037/18, від 05.10.2021 у справі № 815/1764/16.

Втім, за даних обставин, ГУ ДПС у Київській області була проведена перевірка позивача щодо порушення платником єдиного податку вимог перебування на спрощеній системі оподаткування та за її результатами складено акт камеральної перевірки від 30.11.2022 №11/10-36-24-14/ (а.с. 46).

Таким чином, всупереч вимогам п. 299.11 ст. 299 ПК України документальну перевірку з вказаного питання податковим органом проведено не було.

Разом із тим, суд, дослідивши матеріали справи, звертає увагу на таке.

Оскаржуване рішення ГУ ДПС у Київській області було прийнято у зв`язку з тим, що у Позивача був наявний податковий борг з єдиному податку, що виник у зв`язку з несплатою в повному обсязі самостійно визначених податкових зобов`язань на суму 15711,13 грн.

В матеріалах справи містяться копії платіжних доручень, зокрема: №17 від 17 лютого 2022, яким підтверджується, що позивач здійснив сплату єдиного податку за ІV квартал 2021 року у сумі 10 285,00 (а.с. 23); від 29 липня 2022 року, яким підтверджується, що позивач здійснив сплату єдиного податку за I-II квартали 2022 року у сумі 37 800,00 гривень (а.с. 24); № 41 від 01 серпня 2022 року, яким підтверджується, що позивач здійснив сплату єдиного податку за I-II квартали 2022 року у сумі 6 900,00 гривень (а.с.25).

Однак, згідно з листом Головного управління ДПС у Київській області від 07 червня 2023 року вих. №30858/6/10-36-19-03-11, в інтегрованій картці позивача по єдиному податку з фізичних осіб (КБК 18050400) відсутня сплата згідно зазначених розрахункових документів, так як у них зазначено рахунок єдиного внеску для фізичних осіб-підприємців (а.с. 17-18).

Згідно з абз. 3 пункту 87.1 статті 87 Податкового кодексу України сплату грошових зобов?язань або погашення податкового боргу платника податків з відповідного платежу може бути здійснено також: а) за рахунок надміру сплачених сум такого платежу (без заяви платника); б) за рахунок помилково та/або надміру сплачених сум з інших платежів (на підставі відповідної заяви платника) до відповідних бюджетів з урахуванням особливостей, визначених у пункті 43.4-1 статті 43 цього Кодексу; в) за рахунок суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість (на підставі відповідної заяви платника) до Державного бюджету України.

Водночас, порядок зарахування контролюючим органом податкового боргу визначений нормами п. 87.9 ст. 87 ПК України, згідно з якими у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

При цьому, слід вказати, що спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобов`язання перед погашенням податкового боргу забороняється, крім випадків спрямування цих коштів на виплату заробітної плати та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Виходячи з аналізу вказаних правових норм ПК України, законом імперативно встановлено обов`язок податкового органу здійснювати зарахування коштів, що сплачує платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з календарною черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків, а платнику податків встановлено заборону спрямовувати кошти на погашення грошового зобов`язання перед погашенням податкового боргу.

Наведений висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 05 березня 2020 року у справі №826/12529/18.

Відповідно до п. 131.2 ст. 131 ПК України при погашенні суми податкового боргу (його частини) кошти, що сплачує такий платник податків, у першу чергу зараховуються в рахунок податкового зобов`язання. У разі повного погашення суми податкового боргу кошти, що сплачує такий платник податків, в наступну чергу зараховуються у рахунок погашення штрафів, в останню чергу зараховуються в рахунок пені. Якщо платник податків не виконує встановленої цим пунктом черговості платежів або не визначає її у платіжному документі (чи визначає з порушенням зазначеного порядку), контролюючий орган самостійно здійснює такий розподіл такої суми у порядку, визначеному цим пунктом.

Так, за усталеною практикою Верховного Суду здійснення помилки під час перерахування узгодженої суми грошового зобов`язання до державного бюджету в строк встановлений законом, має кваліфікуватися як дія, хоча й помилкова. Відтак дії, які не містять ознак бездіяльності платника податків при сплаті узгодженої суми грошового зобов`язання, не можуть бути підставою для застосування санкцій для платника.

Для підтвердження факту несплати узгодженої суми грошового зобов`язання необхідно встановити, шо межах законодавчо встановленого строку для такої сплати платник не вчинював дії, спрямовані на перерахування узгодженої суми грошового зобов`язання до державного бюджету. А оскільки такі суми заховуються на єдиний казначейський рахунок, то помилкове визначення номеру рахунку та/або коду бюджетної класифікації у платіжному дорученні під час сплати суми податкового зобов`язання не є достатньою правовою підставою для висновку про несплату необхідної суми грошового зобов`язання. Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду України від 16 червня 2015 року (справа №21-377а15) та від 02 грудня 2015 року (справа №826/6059/13-а), постановах Верховного Суду від 02 червня 2020 року (справа №808/3455/15), від 29 січня 2020 року (справа №824/2467/15-а).

З урахуванням зазначеного вище та враховуючи зміст наявного в матеріалах справи витягу з інтегрованої картки платника податків з єдиного податку щодо Позивача за період 2022-2023 роки (а.с. 19-22) можна дійти висновку про відсутність несплати Позивачем протягом двох кварталів поспіль податкових зобов`язань з єдиного податку.

Отже, причиною обліку в інтегрованій картці платника податків фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 податкового боргу стало перерахування коштів до державного бюджету на інший рахунок, ніж передбачений для сплати єдиного податку.

Разом з тим надані позивачем копії платіжних доручень підтверджують, що відповідні платежі були здійснені.

Так, згідно з ч. 5 ст. 45 Бюджетного кодексу України податки і збори (обов`язкові платежі) та інші доходи державного бюджету визнаються зарахованими до державного бюджету з дня зарахування на єдиний казначейський рахунок.

Враховуючи, що позивач як платник єдиного податку вчинив дії, спрямовані на перерахування суми грошового зобов`язання на єдиний казначейський рахунок, суд вважає помилковим висновок контролюючого органу про наявність підстав для анулювання йому свідоцтва платника єдиного податку з підстав порушення абз. 8 п.п. 298.2.3 п. 298.2 ст. 298 ПК України.

В акті камеральної перевірки ГУ ДПС у Київській області зазначає про наявність у позивача податкового боргу у розмірі 15 711,13 грн., проте, контролюючий орган повинен був вчинити всі дії щодо його стягнення з позивача, а саме, направити позивачу податкову вимогу та погасити його за рахунок платежів позивача. Однак, вказаних дій відповідачем здійснено не було. Протилежного суду не доведено та не спростовано доводів позовної заяви в цій частині.

Відтак, ГУ ДПС у Київській області було порушено умови і порядок прийняття оскаржуваного рішення про анулювання позивачу свідоцтва платника єдиного податку.

Таким чином, суд приходить до висновку, що Головним управлінням ДПС у Київській області протиправно прийнято рішення №143-10-36-24-14- від 15.03.2023 про анулювання реєстрації платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а тому, позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Щодо позовної вимоги до Державної податкової служби України, суд зауважує наступне.

Відповідно до п. 299.2 ст. 299 ПК України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, веде реєстр платників єдиного податку, в якому міститься інформація про осіб, зареєстрованих платниками єдиного податку.

Згідно з п. 1 Положення про Державну податкову службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 №227, Державна податкова служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Відповідно до пп. 9 п.4 Положення про Державну податкову службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 №227, ДПС відповідно до покладених на неї завдань забезпечує в межах повноважень, передбачених законом, формування та ведення Державного реєстру фізичних осіб - платників податків, інших реєстрів, банків і баз даних, ведення яких покладено законодавством на ДПС, а також реєстру страхувальників Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Оскільки суд дійшов висновку про протиправність і скасування рішення Головного управління ДПС у Київській області №143-10-36-24-14- від 15.03.2023 про анулювання реєстрації платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), відновлення реєстрації позивача як платника єдиного податку є логічним та необхідним наслідком, що випливає з відновлення його правового статусу як платника єдиного податку. Враховуючи визначені повноваження ДПС України щодо ведення відповідного реєстру, ця вимога є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За наведених обставин у сукупності, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За подання даного адміністративного позову до суду позивачем було сплачено за реквізитами Київського окружного адміністративного суду судовий збір в розмірі 2684 грн. згідно платіжної інструкції № 720 від 09.06.2023, згідно з інформацією, наявною в комп`ютерній програмі «Діловодство спеціалізованого суду» зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України підтверджено.

Відповідно до частини восьмої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Отже, в силу приписів статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України сплачений судовий збір в розмірі 2684 грн. підлягає відшкодуванню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача-1, протиправне рішення якого призвело до виникнення спірних правовідносин.

Керуючись статтями 243-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Київській області №143-10-36-24-14- від 15.03.2023 про анулювання реєстрації платника єдиного податку Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

3. Зобов`язати Державну податкову службу України (ідентифікаційний код юридичної особи: 43005393) вчинити дії щодо поновлення реєстрації Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) як платника єдиного податку третьої групи з 01.10.2022 та включити його до реєстру платників єдиного податку.

4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код відокремленого підрозділу: 44096797) на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір у сумі 2684,00 грн. (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири грн. 00 коп).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.