Справа № 697/459/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2025-08-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

26 серпня 2025 року Справа № 697/459/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Трофімової Л.В. перевірив заяву позивача про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду у адміністративній справі №697/459/23 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18001, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

02.10.2024 вх.№46434/24 ОСОБА_1 звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду із заявою про встановлення судового контролю у справі №697/459/23 з покликанням на статтю 382 КАС України, просить: надати роз`яснення про подальші дії суду та відповідача щодо ухвали суду від 21.05.2024; зобов`язати відповідача виконати рішення суду відповідно до норм права та компенсувати збитки і моральну шкоду.

Суд ухвалою від 09.10.2024 заяву від 02.10.2024 вх.№46434/24 у порядку судового контролю у справі № 697/459/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії - повернув без розгляду заявнику ОСОБА_1 , Шостий апеляційний адміністративний суд постановою від 30.12.2024 апеляційну скаргу позивача задовольнив частково, скасував ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2024 року і скерував заяву для продовження розгляду. Згідно з протоколом передачі судової справи матеріали адміністративної справи передані для розгляду заяви ОСОБА_1 від 02.10.2024.

Ухвалою суду від 24.01.2025 заява заявника про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду у адміністративній справі №697/459/23 призначена до розгляду на 03.02.2025 - у судовому засіданні оголошена перерва у розгляді питання щодо встановлення судового контролю до 03.04.2025.

14.03.2025 вх.№13041/25 позивач подав заяву про відвід судді Л.В.Трофімової у справі під час здійснення судового контролю. В обґрунтуванні заяви позивач зазначає, що розгляд справи ведеться таким чином, що порушує право позивача брати участь у процесі, без врахування віддаленості суду від місця проживання позивача та транспортної доступності, зазначає, що заява про роз`яснення судового рішення приєднана до матеріалів справи та залишена без розгляду, лише у подальшому відмовлено у задоволенні.

20.05.2025 № 697/459/23/8564/25 суд листом повідомив ОСОБА_1 : оскільки відкрите апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2025 року, то про наступне судове засідання з розгляду заяв ОСОБА_1 (02.10.2024 вх.№46434/24 та від 03.04.2025 вх.№16976/25 щодо повідомлення про віддаленість місця проживання і явки у судові засідання) буде повідомлено сторін після повернення справи з Шостого апеляційного адміністративного суду.

11.08.2025 вх.№40584/25 до Черкаського окружного адміністративного суду повернута справа після апеляційного розгляду.

26.08.2025 у судове засідання представник Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області не прибув - просив розглядати без його участі (заява від 25.08.2025 вх.№42717/25).

26.08.2025 у судове засідання ОСОБА_1 не прибув (обізнаний відповідно від 07.07.2025), у заяві від 24.07.2025 вх.№37884/25 просив здійснювати подальший розгляд у порядку письмового провадження та стверджує: відповідач не повноважний перекладати свої зобов`язання на відділ примусового виконання рішень ДВС.

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду.

Варто врахувати, що рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 10.10.2023 у справі №697/459/23, що набрало законної сили 08.02.2024 адміністративний позов задоволено частково: визнано протиправну бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області у не прийнятті мотивованого рішення за заявою ОСОБА_1 від 04.01.2023 (реєстрація 06.01.2023 вх. 175/Х-2300-23); зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 04.01.2023 (реєстрація 06.01.2023 вх. 175/Х-2300-23) з урахуванням висновків суду. 17.05.2024 ОСОБА_1 звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду із заявою про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду від 10.10.2023 у справі №697/459/23 з покликанням на статтю 382 та 383 КАС України, просить: визнати рішення суду від 10.10.2023 у справі №697/459/23 невиконаним; визнати дії відповідача протиправними і такими, що порушують конституційні права позивача; зобов`язати відповідача виконати рішення суду у справі №697/459/23 та компенсувати збитки з урахуванням Закону Укоаїни №796-ХІІ. Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 21 травня 2024 року вказану заяву повернуто (апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення; ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 21 травня 2024 року залишено без змін). Повертаючи заяву позивачеві, суд першої інстанції вказав, що в поданій до суду заяві відсутні: інформація про день пред`явлення виконавчого листа до виконання; інформація про хід виконавчого провадження, що свідчить про невідповідність заяви вимогам ч. 5 статті 383 Кодексу адміністративного судочинства України. Також суд зазначив, що подана позивачем заява поряд із вимогою про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень містить також і вимогу про подання звіту про виконання судового рішення, тобто окремі вимоги, які розглядаються за правилами статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України. Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду зазначила, що заяви, подані в порядку ст.ст.382, 383 КАС України, не можуть розглядатися та вирішуватися судом першої інстанції сумісно, оскільки такі види судового контролю мають розглядатися та вирішуватися останнім окремо, з ухваленням окремих судових рішень за наслідками розгляду таких заяв. Вищевказана позиція узгоджується із правовою позицією Великої палати Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 20.06.2018 у справі № 800/592/17, та правовою позицію Верховного Суду, викладеною в постанові від 18.04.2019 у справі № 286/766/17.

У лютому 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду із заявою про роз`яснення рішення, оскільки, на переконання позивача, суд «легалізував юридично нікчемне рішення нелегітимного органу», а зміст рішення ГУ ПФУ в Черкаській області від 13.02.2024 №16 не відповідають ні рішенню суду у справі №697/459/23, ні заяві від 04.01.2023. Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 17.02.2025 відмовлено у задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі №697/459/23. Як вбачається зі змісту рішення суду від 10.10.2023, останнім, зокрема, зобов`язано ГУ ПФУ в Черкаській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 04.01.2023 з урахуванням висновків суду. Аналіз змісту резолютивної частини судового рішення у поєднанні з його мотивувальною частиною свідчить, що судом було зобов`язано відповідача забезпечити розгляд заяви позивача у спосіб, за наслідками якого прийняти саме акт у формі рішення. Викладене, у свою чергу, свідчить про відсутність підстав стверджувати, що резолютивна частина судового рішення дає можливість неоднозначного її тлумачення, що може ускладнити його виконання. Як свідчать матеріали справи, на виконання вимог цього рішення суду ГУ ПФУ в Черкаській області прийнято рішення від 13.02.2024 №16 «Про відмову в перерахунку пенсії ОСОБА_1 ». 01.07.2025 Шостий апеляційний адміністративний суд апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишив без задоволення, ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2025 року залишив без змін.

Преюдицію утворюють виключно лише ті обставини, що безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло відображення в мотивувальній частині судового акта.

Сталою є позиція Верховного Суду, що вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень. І навпаки, ненаведення мотивів прийнятих рішень «суб`єктивізує» акт державного органу і не дає змоги суду встановити дійсні підстави та причини, з яких цей орган дійшов саме таких висновків, надати їм правову оцінку, та встановити законність, обґрунтованість, пропорційність рішення (постанови Верховного Суду від 18.09.2019 у справі №826/6528/18, від 10.04.2020 у справі №819/330/18, від 10.01.2020 у справі №2040/6763/18).

Судовий контроль за виконанням рішень є невід`ємною складовою ефективного правосуддя та гарантією захисту прав людини. Відповідно до статті 129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Судовий контроль за виконанням судового рішення здійснюється в порядку, передбаченому КАС України, що не передбачає можливості подання окремого позову, предметом якого є спонукання відповідача до виконання судового рішення. Судове рішення виконується безпосередньо і для його виконання не вимагається ухвалення будь-яких інших, додаткових судових рішень, проте у межах здійснення судового контролю у вирішеній справі суд не наділений повноваженнями ухвалювати рішення щодо іншого індивідуального акт - прийнятого рішення від 13.02.2024 №16 «Про відмову в перерахунку пенсії ОСОБА_1 ».

Судовий контроль це спеціальний вид провадження в адміністративному судочинстві, відмінний від позовного, що має спеціальну мету та полягає не у вирішенні нового публічно-правового спору, а у перевірці всіх обставин, що перешкоджають виконанню такої постанови/рішення суду та відновленню порушених прав особи-позивача.

Відповідно до ч.5 ст.21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Грошова сума компенсації моральної шкоди є лише ймовірною, і при її визначенні враховуються характер правопорушення, глибина фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, інші обставини, що мають істотне значення, вимоги розумності і справедливості. Розмір відшкодування моральної шкоди не є сталою величиною, а визначається судом у кожному конкретному випадку з урахуванням всіх обставин справи, має бути не більш аніж достатнім для розумного задоволення потреб потерпілої особи і не повинен приводити до її збагачення. На це вказав Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2024 року у справі №293/174/23.

Надаючи оцінку сформованій вимозі про встановлення судового контролю та зобов`язання відповідача виконати рішення суду відповідно до норм права та компенсувати збитки і моральну шкоду, суд зазначає про таке.

Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (п.19 ч.1 ст.4 КАС України).

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 10.10.2023 у справі №697/459/23 виконане Головним управлінням Пенсійного фонду України в Черкаській області шляхом прийняття індивідуального акта у формі рішення від 13.02.2024 №16 «Про відмову в перерахунку пенсії ОСОБА_1 », тому підстав для встановлення судового контролю у справі №697/459/23 немає.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 27 березня 2025 року (суддя Гаврилюк В.О.) щодо заяви ОСОБА_1 про перегляд справи за виключними обставинами, що повернута заявнику без розгляду, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, повернуто особі, яка її подала.

Рішення суду, яке набрало законної сили є обов`язковим для учасників справи. Це забезпечується, в першу чергу, через примусове виконання судових рішень відповідно до Закону України «Про виконавче провадження».

Відповідно до частини першої статті 373 КАС України виконання судового рішення здійснюється на підставі виконавчого листа, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Згідно з ст. 381-1 КАС України (в реакції згідно з Законом № 4094-IX від 21.11.2024) судовий контроль за виконанням судових рішень в адміністративних справах здійснює суд, який розглянув справу як суд першої інстанції.

Суд може здійснювати судовий контроль за виконанням судового рішення у порядку, встановленому статтями 287, 382-382-3 і 383 цього Кодексу. Деякі особливості встановлення судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративних справах визначені статтею 382-382-3 Кодексу адміністративного судочинства України. Згідно з частиною першою статті 382 КАС України передбачено, що суд, який розглянув адміністративну справу як суд першої інстанції і ухвалив судове рішення, за письмовою заявою особи, на користь якої ухвалено судове рішення і яка не є суб`єктом владних повноважень, або за власною ініціативою може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Частина другою статті 381-1 КАС України передбачає, що суд може здійснювати судовий контроль за виконанням судового рішення у порядку, встановленому зокрема статтею 287 цього Кодексу, а норми статті 287 КАС України регулюють особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

08.07.2025 вх.№ 34694/25 Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області у додаткових поясненнях вказує, що відділом примусового виконання винесено постанову про закінчення виконавчого провадження від 13.11.2024 №75512714 у зв`язку з повним фактичним виконанням.

Суд у межах розгляду заяви ОСОБА_1 від 02.10.2024 вх.№46434/24, перевірки доводів та оцінки наданих доказів не встановив підстав для встановлення судового контролю у справі №697/459/23 у порядку статті 382 КАС України щодо виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 10.10.2023, яке виконане суб`єктом владних повноважень шляхом ухвалення індивідуального акта у формі рішення від 13.02.2024 №16 за результатом повторного розгляду.

Керуючись ст.ст.245, 248, 256, 293-297, 382 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про встановлення судового контролю за виконанням рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 10.10.2023 у справі №697/459/23, що набрало законної сили 08.02.2024, відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.256 КАС України та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду у п`ятнадцятиденний строк, передбачений ст.295 КАС України.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА