Справа № 320/48185/23
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2025-08-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н.П.

Суддів: Кобаля М.І., Мельничука В.П.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Київської митниці на рішення Київського окружного адміністративного суду від 04 листопада 2024 року, суддя Жукова Є.О., у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОПТРОНІКС» до Державної митної служби України, Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень,-

У С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ОПТРОНІКС» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної митної служби України, Київської митниці Держмитслужби, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення Державної митної служби України щодо класифікації товарів №23UA4-KT 23 жовтня 2023 року;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100100/2023/000981.

Позовні вимоги обґрунтувано тим, що 23 жовтня 2021 року Державною митною службою України, прийнято рішення щодо класифікації товарів №23UA4-KT, яким змінено опис товару вказаний у графі 31 декларації №23UА55U18 (типу ІМ 40 ДЕ), код УКТЗЕД вказаний у графі 33 даної декларації, замість зазначено . У свою чергу Київською митницею прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА100100/2023/000981. Вважає вказані рішення протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 04 листопада 2024 року адміністративний позов задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано рішення Київської митниці про визначення коду товару №23UA4-KT від 23 жовтня 2023 року.

Визнано протиправною та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100100/2023/000981.

Стягнуто на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ОПТРОНІКС» за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці судові витрати у сумі 5 368 (п`ять тисяч триста шістдесят вісім) гривень 00 копійок.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, Київська митниця звернулась з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову повністю.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав для проведення розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.

В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що ТОВ «ОПТРОНІКС» зареєстровано в якості юридичної особи та взято на облік ГУ ДПС у м. Києві 07 липня 2022 року.

Основним видом економічної діяльності позивача є виробництво оптичних приладів і фотографічного устаткування (КВЕД 26.70).

12 вересня 2022 року Київською митницею позивача взято на облік особи-резидента, яка під час провадження своєї діяльності є учасником відносин, що регулюються законодавством України з питань митної справи.

08 вересня 2022 року між GROSS COMPANY LIMITED (Китай, Гонконг, надалі - продавець) та позивачем укладено контракт №GR-ОРТR-09/08/22 (надалі - Контракт) відповідно до якого, продавець зобов`язується поставити, а позивач прийняти товар: неохолоджувальний тепловізійний модуль ХСоrе Місrо III, модель №М3640Т012Y01910ХЕNРХ.

Ціна, кількість, умови оплати, терміни поставки, умови поставки узгоджуються сторонами у специфікаціях до цього Контракту (копія контракту, специфікацій та додаткових угод додається).

Умовами специфікації №8 сторони узгодили, що товаром є: тепловізійна камера з об`єктивом FТІІ0ЕЕРХ; скло захисне Gе D162х8; 6 км модуль вимірювання дальності із захистом для очей LRF0630S-CAAA.

На забезпечення виконання умов вказаного Контракту, 24 серпня 2022 року між позивачем та ФОП ОСОБА_1 укладено договір №08/24/22 про надання останнім комерційних послуг, декларування товарів та оформлення у митницях Державної митної служби України вантажів позивача.

Виконуючи умови вищевказаного митно-брокерського договору, ФОП ОСОБА_1 , із метою митного оформлення та випуску у вільних обіг товару, що переміщується від відправника GROSS COMPANY LIMITED (Китай, Гонконг), 11 жовтня 2023 року було подано електронну декларацію типу ІМ40ДЕ за №23UА55U8, у якій товар №1 заявлений як: сигналізаційна тепловізійна камера серії Хсоrе FТІІ - це продукт сигналізаційного типу, спеціально розроблений для застосування у локальному встановленні, міській охороні, залізничній безпеці, прикордонній безпеці та у інших галузях. Модель: FТIІ0ЕЕРХ. Тепловізійна камера з об`єктивом. Кількість - 10 шт. Торгівельна марка: ІnfiRау. Виробник: ІnfiRау ТесНnоlоgу Со., Країна виробник: Lrd CN. Та задекларований за кодом УКТЗЕД : апаратура передавальна для радіомовлення або телебачення до складу якої входять або не входять приймальна, звукозаписувальна чи звуковідтворювальна апаратура; телевізійні камери, цифрові камери та записувальні відеокамери: -інші: - інші.

До вказаної декларації було долучено та надано Київській митниці: рахунок-фактуру (інвойс) - ОРТR-09082023-GR-2 від 09 серпня 2023 року; автотранспортну накладну (СМR) - без номер від 03 жовтня 2023 року; контракт із додатками; інші, необхідні для митного контролю та митного оформлення документи, у томі числі технічна документація.

23 жовтня 2023 року Київською митницею прийнято рішення щодо класифікації товарів №23UА4-КТ, яким змінено опис товару вказаний у графі 31 декларації №23UА55U18 (типу ІМ 40 ДЕ), код УКТЗЕД вказаний у графі 33 даної декларації, замість зазначено .

У свою чергу Київською митницею прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА100100/2023/000981.

Не погоджуючись з рішеннями митного органу про визначення коду товару та карткою відмови позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовідносини щодо митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, справляння митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України (далі - МК України), Податкового кодексу України (далі - ПК України) та інших законів України з питань оподаткування.

За приписами частини 1 статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з частиною 1 статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (частина перша МК України).

Частиною 7 ст. 257 МК України передбачено, що перелік відомостей, що підлягають внесенню до митних декларацій, обмежується лише тими відомостями, які є необхідними для цілей справляння митних платежів, формування митної статистики, а також для забезпечення додержання вимог цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться відомості, передбачені частиною восьмою вказаної статті, у тому числі відомості про найменування товару, код товару згідно з УКТ ЗЕД, фактурну вартість товарів, митну вартість товарів та метод її визначення.

У відповідності до частини першої статті 320 МК України форми та обсяги контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються митницями (митними постами) на підставі результатів застосування системи управління ризиками. Не допускаються визначення форм та обсягів митного контролю іншими органами державної влади, а також участь їх посадових осіб у здійсненні митного контролю.

Згідно з пунктами 1 та 2 частини першої статті 336 МК України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом: перевірки документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України; митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян).

Перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом (частина перша статті 337 МК України).

Статтею 361 МК України визначено, що управління ризиками - це робота органів доходів і зборів з аналізу ризиків, виявлення та оцінки ризиків, розроблення та практичної реалізації заходів, спрямованих на мінімізацію ризиків, оцінки ефективності та контролю застосування цих заходів. Під ризиком розуміється ймовірність недотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи. Органи доходів і зборів застосовують систему управління ризиками для визначення товарів, транспортних засобів, документів і осіб, які підлягають митному контролю, форм митного контролю, що застосовуються до таких товарів, транспортних засобів, документів і осіб, а також обсягу митного контролю. Цілями застосування системи управління ризиками є: 1) запобігання, прогнозування і виявлення порушень законодавства України з питань державної митної справи; 2) забезпечення більш ефективного використання наявних у органів доходів і зборів ресурсів та зосередження їх уваги на окремих згрупованих об`єктах аналізу ризику, щодо яких є потреба у застосуванні окремих форм митного контролю або їх сукупності, а також у підвищенні ефективності митного контролю (областях ризику); 3) забезпечення в межах повноважень органів доходів і зборів заходів із захисту національної безпеки, життя і здоров`я людей, тварин, рослин, довкілля, інтересів споживачів; 4) прискорення митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України.

Аналіз ризику - це систематичне використання органами доходів і зборів наявної у них інформації для визначення обставин та умов виникнення ризиків, їх ідентифікації і оцінки ймовірних наслідків недотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи. До об`єктів аналізу ризику належать: 1) характеристики товарів, транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України; 2) характер зовнішньоекономічної операції; 3) характеристика суб`єктів, що беруть участь у зовнішньоекономічній операції (стаття 362 МК України).

Таким чином, необхідність перевірки документів та відомостей, які подані декларантом під час митного оформлення товарів, а також право на проведення огляду (переогляду) товарів виникає у тому числі за результатами застосування митним органом системи управління ризиками.

Разом з тим, як свідчать матеріали справи, митним органом не дотримано встановлених частиною другої статті 356 МК України вимог, оскільки не прийнятого вмотивованого письмового рішення керівника органу доходів і зборів або особи, яка виконує його обов`язки, про взяття проб (зразків) товарів.

Доказів прийняття такого рішення не надано митним органом ні до суду першої, ні до суду апеляційної інстанцій.

Так, митне оформлення товарів здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться, окрім іншого, відомості про ці товари, а саме: а) найменування; б) звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар; в) торговельна марка та виробник товарів (за наявності у товаросупровідних та комерційних документах); г) код товару згідно з УКТЗЕД; ґ) найменування країни походження товарів (за наявності); д) опис упаковки (кількість, вид); е) кількість у кілограмах (вага брутто та вага нетто) та інших одиницях виміру; є) фактурна вартість товарів; ж) митна вартість товарів та метод її визначення; з) відомості про уповноважені банки декларанта; и) статистична вартість товарів.

Главою 11 МК України врегульовано питання ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), її структури та класифікації товарів.

Згідно змісту статті 67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до приписів статті 68 МК України ведення УКТЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Ведення УКТЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Ведення УКТЗЕД передбачає: 1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; 2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТЗЕД; 3) деталізацію УКТЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; 4) забезпечення однакового застосування всіма органами доходів і зборів правил класифікації товарів; 5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТЗЕД у складних випадках; 6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТЗЕД та забезпечення їх опублікування; 7) своєчасне ознайомлення суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТЗЕД; 8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТЗЕД.

Частинами першою та другою статті 69 МК України встановлено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД.

Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.

Згідно з частинами третьою-п`ятою статті 69 МК України на вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Для цілей класифікації товарів під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Для цілей класифікації товарів під товарами з ідентичними характеристиками розуміються товари, які мають однакові характерні для них ознаки (фізичні характеристики, хімічний склад, призначення та порядок застосування тощо) і відмінності між цими товарами не впливають на характеристики, визначальні для класифікації таких товарів за одним класифікаційним кодом згідно з УКТЗЕД.

Частиною сьомою статті 69 МК України визначено, що рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення відповідно до глави 4 цього Кодексу.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер (частина восьма статті 69 МК України).

У Додатку до Закону України «Про Митний тариф України» від 19 жовтня 2022 року № 2697-IX наведені основні правила інтерпретації УКТЗЕД, за якими класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого.

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prіma facіe) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де подається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови що цей критерій можна застосувати; і

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно доправила 3 (a)або3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Зазначеними правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТЗЕД.

Таким чином, з аналізу вищезазначених норм слідує, що класифікація товару здійснюється наступним чином:

1. Визначається відповідна товарна позиція товарної номенклатури Митного тарифу України (ТН МТУ), в текстовому описі якої описано класифікований товар. При цьому необхідно визначити, чи не існує відповідних приміток до розділу або групи, які регламентують класифікацію таких товарів.

2. Після визначення відповідної товарної позиції визначаються послідовно підпозиція, категорія та підкатегорія, текстовий опис яких відповідає товару.

3. У випадку коли не існує товарної позиції, текстовий опис якої конкретно описує товар, послідовно застосовуються Основні правила інтерпретації (далі ОПІ) класифікації товарів (від другого до четвертого).

4. Застосовуються перші чотири правила виключно послідовно, переходячи від Правила 1 до Правилу 2(а), від Правила 2(а) до Правила 2(б) і так далі.

Не можна застосовувати Правило 3(а), не застосувавши послідовно Правила 1, 2(а), 2(б).

Лише у випадку неможливості застосування попереднього правила при класифікації товару допускається застосування наступного.

Шосте правило може бути застосовано при необхідності визначення угруповання в рамках визначеної товарної позиції.

Отже, як вірно зазначено судом першої інстанції, класифікацію товарів за УКТЗЕД здійснює декларант; орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією; орган доходів і зборів може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта.

Як свідчать матеріали справи, позивачем в графі 31 ВМД «опис товару» було задекларовано: сигналізаційна тепловізійна камера серії Хсоrе FТІІ - це продукт сигналізаційного типу, спеціально розроблений для застосування у локальному встановленні, міській охороні, залізничній безпеці, прикордонній безпеці та у інших галузях. Модель: FТIІ0ЕЕРХ. Тепловізійна камера з об`єктивом. Кількість - 10 шт. Торгівельна марка: ІnfiRау. Виробник: ІnfiRау ТесНnоlоgу Со., Країна виробник: Lrd CN. Та задекларований за кодом УКТЗЕД .

Так, позивач вважає, що правильним кодом класифікації завезеного товару є , що і було вказано в графів 33 митної декларації.

При цьому, доцільність віднесення експортного коду товару підтверджується проведеними позивачем митним оформленням 21.03.2023 та 05.09.2023, що підтверджується митними деклараціями №23UA70U6 та №23UA13U9.

Водночас, Експертним висновком Київської торгово-промислової палати №К-1052 від 24.11.2023 року, встановлено, що на підставі даних, зазначених у пред`явлених документах згідно з УКТЗЕД у редакції Додатку до Закону України від 19.10.2022 «Про митний тариф України», з урахуванням «Пояснень до української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» (наказ Державної митної служби України від 14.12.2022 року №543), тепловізійна камера з об`єктивом, модель FТІІ0ЕЕРХ, сигналізаційного типу, для фіксації зображення та перетворення їх в електронний сигнал, застосовувана у локальному встановленні, міській охороні, залізничній безпеці, прикордонній безпеці та у інших галузях, яка здійснює запис зображень і не вимірює температуру та не подає на монітор значення температури в цифрах, згідно Примітки до товарних підпозицій Групи 85 УКТЗЕД: «... У товарній підпозиції 8525 83 класифікуються телевізійні камери нічного бачення, цифрові камери та відеокамери, які використовують фотокатод для перетворення доступного світла в електрони, які можна посилити та перетворювати, щоб отримати видиме зображення. Ця підпозиція не включає тепловізійні камери (як правило підпозицію 852589) та Основними правилами інтерпритації класифікації товарів.

Відповідає коду: - «Апаратура передавальна для радіомовлення або телебачення, до складу якої входять або не входять приймальна, звукозаписувальна чи звуковідтворювальна апаратура; телевізійні камери, цифрові камери та записувальні відеокамери: - телевізійні камери, цифрові камери та записувальні відеокамери: - - інші: - - - інші».

При цьому, як вірно зазначено судом першої інстанції відповідач зазначає, що з метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТЗЕД в Україні запроваджено Пояснення до УКТЗЕД побудовані на основі Пояснень до шостого видання Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2017 року, консолідованих пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу в яких коди товарів актуалізовані до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу та змін до Пояснень Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Проте, як вірно зауважено судом першої інстанції вказані твердження щодо гармонізації опису та кодування товарів Європейського Союзу із національними кодами і товарами не відповідають дійсності, оскільки коди товарів згідно номенклатури Європейського Союзу містять восьмизначний код товару, що підтверджується декларацією MRN23РL445010NS66UZА7, яка долучена до позову та містить код товару 85258900, тоді як вітчизняний УКТЗЕД містить десятизначний код товару - .

Окрім того, є безпідставним посилання відповідача на рішення щодо класифікації подібних товарів, а саме: рішення Київської митниці від 08.06.2023 КТ-UА-2023, рішення Львівської митниці від 15.05.2023 року №КТ-UA-2023, рішення Дніпровської митниці від 03.03.2023 року №КТ-UА-2023, оскільки вказані рішення стосуються іншого товару, який може належати до інших кодів та підкодів УКТЗЕД, зокрема: рішення Київської митниці від 08.06.2023 року КТ-UА-2023 - оптичні прилади для спостереження, тепловізійний монокуляр, не є виробами подвійного та військового призначення, область застосування спорт, полювання, спостереження віддалених предметів; рішення Львівської митниці від 15.05.2023 року КТ-UА-2023 - безпілотний авіаційний комплекс НАWК у розібраному стані: безпілотний літальний апарат, гіростабілізована оптико-електтронна система, наземна станція керування, портативний антенний комплекс з трекінгом та системою зв`язку, пускова установка, акамуляторні батареї, зарядний пристрій; рішення Дніпровської митниці від 03.03.2023 року № КТ-UА-2023 - тепловізійний модуль: Сусlops 325 призначений для виявлення тварин та людей, техніки, будівельних конструкцій та інше за тепловими потоками та застосовується в управління природними ресурсами та захисті, громадській безпеці і при пошуку та порятунку.

Таким чином, вказані рішення не можуть свідчити про правильність, правомірність та однозначність визначених кодів товарів митними органами, а відтак зазначені докази є неналежними та не можуть братися судом до уваги.

Водночас, УКТЗЕД не містить зазначеної вимоги: «камери, що не мають вбудованих засобів для запису зображення відносяться до телевізійних камер.»

У Поясненнях до УКТЗЕД, зокрема зазначено: «Камери Телевізійні, цифрові камери та записуючі відеокамери. До цієї категорії апаратури належать камери, які фіксують зображення та перетворюють їх в електронний сигнал який: 1) передається у вигляді відеозображення у певне місце за межами камери для перегляду або віддаленого запису (наприклад телевізійні камери), або 2) записується на камеру у вигляді покадрового зображення або кінофільмів (тобто цифрові камери та записувальні відеокамери).

Так, згідно з УКТЗЕД, до товарної позиції 8525 віднесено всі камери, які не мають або мають вбудований записуючий пристрій, що прямо зазначено в назві п. (В).

Разом з тим, митним органом за результатом розгляду поданих документів прийнято рішення щодо класифікації товару від 23.10.2023 № 23UІА4-КТ, яким змінено заявлений код згідно УКТЗЕД товару на (Апаратура передавальна для радіомовлення або телебачення, до складу якої входять або не входять приймальна, звукозаписувальна чи звуковідтворювальна апаратура; телевізійні камери, цифрові камери та записувальні відеокамери: - телевізійні камери, цифрові камери та записувальні відеокамери: - інші: - телевізійні камери) (ставка мита 10%).

Отже, як вірно зазначено судом першої інстанції, у даному випадку мало місце поверхневе вивчення митним органом усіх документів, наданих позивачем до митного оформлення (зокрема, визначення технічних характеристик товару згідно товарно-супровідних документів) та прийняття оскаржуваного рішення із застосування результатів митного контролю, проте без врахування додатково наданих декларантом документів та висновків.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем прийнято неправомірне рішення щодо класифікації товару та як наслідок протиправно було прийнято картку відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100100/2023/000981.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, так як суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

При цьому, судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Київського окружного адміністративного суду від 04 листопада 2024 року.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Київської митниці залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 04 листопада 2024 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк, визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Кобаль М.І.

Мельничук В.П.