Справа № 520/3518/25
Суддя: Любчич Л.В.
Дата ухвалення: 2025-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

27 серпня 2025 р. Справа № 520/3518/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Любчич Л.В.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Спаскіна О.А. ,

розглянувши клопотання Головного управління ДПС у Харківській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.04.2025 у справі №520/3518/25

за позовом Товариства з обмеженою відповідальнісьтю імені газети "Ізвєстія"

до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Харківській області

про скасування рішень комісії, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 30.04.2025 задоволено позов Товариства з обмеженою відповідальністю імені газети "Ізвєстія" до Державної податкової служби України , Головного управління ДПС у Харківській області про скасування рішень комісії, зобов`язання вчинити певні дії.

Вперше з апеляційною скаргою Головне управління ДПС у Харківській області звернулось до суду 27.05.2025, через систему "Електронний суд".

03.06.2025 ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду апеляційна скарга була залишена без руху та наданий строк для усунення недоліків протягом 10 днів з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надання оригіналу квитанції про сплату судового збору.

19.06.2025 ухвалою було продовжено строк на усунення недоліків протягом 10 днів з моменту отримання копії ухвали.

04.07.2025 ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.04.2025 по справі №520/3518/25 повернуто скаржнику.

Вдруге з апеляційною скаргою Головне управління ДПС у Харківській області звернулось до суду 11.07.2025, через систему "Електронний суд".

16.07.2025 ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду апеляційна скарга була залишена без руху та наданий строк для усунення недоліків протягом 10 днів з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надання оригіналу квитанції про сплату судового збору та заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних підстав для його поновлення з додаванням відповідних доказів в її обґрунтування.

30.07.2025 ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області повернуто скаржнику.

Ухвала Другого апеляційного адміністративного суду від 30.07.2025 надійшла до електронного кабінету відповідача в системі "Електронний суд" 30.07.2025 о 20:01.

01.08.2025 до Другого апеляційного адміністративного суду через систему "Електронний суд" втретє надійшла апеляційна скарга Головного управління ДПС у Харківській області, до якої додано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 14.08.2025 визнано неповажними вказані Головним управлінням ДПС у Харківській області причини пропуску строку звернення з апеляцією; апеляційну скаргу залишено без руху для надання заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

21.08.2025 через підсистему "Електронний суд" Головним управлінням ДПС у Харківській області подано клопотання про поновлення процесуального строку.

В обґрунтування заявленого клопотання апелянт зазначив, що територія міста Харкова відноситься до районів проведення воєнних (бойових) дій, ворогом здійснюються постійні обстріли адміністративних будівель та критичної інфраструктури міста, що унеможливлює безперебійну та нормальну роботу територіальних органів ДПС, зокрема ГУ ДПС у Харківській області. На працівників ГУ ДПС покладено велике навантаження в роботі, в тому числі, через часткову мобілізацію працівників Головного управління, а також неможливість доступу до всіх інформаційних баз ГУ ДПС через пошкодження великої кількості комп`ютерної техніки, перебоїв з електроенергією та доступом до мережі Інтернет.

Крім того апелянт, послався на запровадження воєнного стану та на обмежену кількість працівників, у зв`язку з чим неможливо виконати усі покладені функції, які виконувались до впровадження воєнного стану.

Також апелянт просив врахувати ухвалу Вищого адміністративного суду України від 04.02.2016 № К/800/50608/15, в якій зазначено, що намір здійснення процесуальної дії у строк (навіть за умови порушення порядку здійснення такої дії) є безумовною підставою для визначення пропуску процесуального строку таким, що відбувся із поважних причин, а тому такий строк підлягає поновленню.

В обгрунтуваннря свого клопотання апелянт послався на ухвали Верховного Суду від 14.07.2021 у справі №380/428/20, від 11.01.2021 у справі №420/5784/19, від 12.04.2021 у справі №826/9100/18, постанови Верховного Суду від 04.02.2021 у справах №640/526/19, від 20.11.2019 у справі №9901/405/19, від 28.04.2020 у справі №460/2864/18.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів зазначає, що клопотання апелянта задоволенню не підлягає.

Питання поновлення та продовження процесуальних строків урегульоване статтею 121 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Відповідно до усталеної практики Верховного Суду, причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від позивача унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом (Постанова Верховного Суду від 27.11.2018 у справі № 473/2236/17).

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Колегією суддів встановлено, що первісна апеляційна скарга, подана відповідачем в межах строку, передбаченого ст. 295 КАС України, була повернута скаржнику ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 04.07.2025 через несплату судового збору. Ухвала про повернення апеляційної скарги була доставлена до електронного кабінету ГУ ДПС у Харківській області 04.07.2025, о 17:45.

Під час повторного подання ГУ ДПС у Харківській області апеляційної скарги 11.07.2025 через систему "Електронний суд" судовий збір знову не було сплачено апелянтом, у зв`язку з чим ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 30.07.2025 апеляцію було повернуто скаржнику ; відмовлено у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та у задоволенні клопотання про продовження строку на усунення недоліків та/або відстрочення сплати судового збору.

Втретє апелянт звернувся з апеляційною скаргою 01.08.2025 через систему "Електронний суд", не сплативши судовий збір, та, надавши клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. 13.08.2025 апелянт надав заяву про сплату судового збору, додавши до неї платіжну інструкцію від 07.08.2025 №4210.

Ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 14.08.2025 визнано неповажними вказані Головним управлінням ДПС у Харківській області причини пропуску строку звернення з апеляцією ; апеляційну скаргу залишено без руху для надання заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

21.08.2025 апелянт надав заяву на виконання зазначеної ухвали, зазначивши в ній причини, аналогічні тим, які були зазначені в його первісному клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження. Жодних нових причин для поновлення судом строку на апеляційне оскарження апелянтом не зазначено. Доказів, на підтвердження зазначених у клопотанні обставин, апелянтомне надано.

Колегія суддів зазначає, що повернення апеляційної скарги не позбавляло апелянта права, відповідно до вимог статті 169 КАС України, на повторне звернення до суду в порядку, встановленому законом, чим він скористався, звернувшись вдруге з апеляційною скаргою .

Сам по собі факт повернення апеляційної скарги не є поважною причиною пропуску строку, тому при вирішенні питання про поважність наведених скаржником причин суд має враховувати також і ті обставини, які стали підставою для повернення попередньо поданої апеляційної скарги, а також період часу, який сплинув з моменту, коли особа дізналась про відповідне рішення суду, яким чином діяла ця особа протягом зазначеного часу. Суди мають враховувати, чи вчинялись особою, яка має намір подати апеляційну скаргу, усіх можливих та залежних від неї дій у розумні строки, без невиправданих зволікань з метою виконання процесуального обов`язку щодо дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень.

Аналогічна правова позиція викладена і в постановах Верховного Суду від 19.06.2020 (справа № 280/4682/19), від 18.06.2020 (справа № 400/524/19), від 17.06.2020 (справа № 280/4951/19) тощо.

Та обставина, що податковий орган звернувся з первинною апеляційною скаргою у передбачений статтею 295 КАС України строк (яку було залишено без руху та повернуто з підстав несплати судового збору), також не є підставою вважати пропуск зазначеного строку поважним, оскільки невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, адже не є такою, що не залежить від волі особи, яка її подає, і не надає такій особі права у будь-який необмежений після спливу строку апеляційного оскарження час реалізовувати право на оскарження судових рішень.

Колегія суддів звертає увагу, що апелянт, втретє, звертаючись з апеляційною скаргою 01.08.2025, не сплатив судовий збір, вчинивши оплату лише 07.08.2025. Органи доходів і зборів є державними органами, які утримуються за рахунок Державного бюджету України, та мають право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору. Верховний Суд у своїх постановах неодноразово зазначав, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень не є підставою для продовження строків для усунення недоліків апеляції та можуть свідчити про зловживання процесуальними правами.

Щодо посилання апелянта на введення в Україні воєнного стану та небезпечність ситуації у м.Харкові, у зв`язку з чим неможлива нормальна та безперебойна робота ГУ ДПС у Харківській області, колегія суддів зазначає наступне.

24.02.2022 Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2101-ІХ, введено в Україні воєнний стан з 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово був продовжений указами Президента України та який діє і на даний час.

Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 04.04.2023 № 280/9811/21, від 26.09.2022 у справі № 560/403/22 та від 16.02.2023 № 640/7964/21.

Колегією суддів не встановлено обставин, що перешкоджали апелянту через запровадження в Україні воєнного стану звернутись до суду із повторними апеляційними скаргами у більш стислий строк, а сам факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках, тим більш, якщо апеляційну скаргу подає суб`єкт владних повноважень і не наводить належного обґрунтування причин, які унеможливили подання апеляційної скарги у більш стислий строк.

Колегія суддів звертає увагу, що відповідач до клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження не надає доказів того, яким чином запровадження воєнного стану в Україні вплинуло на пропуск строку на апеляційне оскарження судового рішення у цій справі.

Так, відповідно до частин 1, 2 статті 9 Закону України "Про правоий режим воєнного стану" від 12.05.2015 №389-VIII в умовах воєнного стану Президент України та Верховна Рада України діють виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України. Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Органи державної влади продовжують здійснювати свої повноваження після введення воєнного стану.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Отже, наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку апеляційного оскарження.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Окрім цього, п. 2 ч. 3 ст. 2 КАС України рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства, зміст якого розкриває стаття 8 цього Кодексу, й визначає, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Такі положення наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображення і у ст. 44 КАС України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Отже, органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Установлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Згідно з ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Не заперечуючи, що обставини введення воєнного стану можуть бути визнані як поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження, колегія суддів зазначає, що сам лише факт запровадження воєнного стану, без зазначення конкретних обставин, які вплинули на можливість своєчасного подання апеляційної скарги, та без надання відповідних доказів, не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень, а організація роботи є суб`єктивним чинником та не є підставою для недотримання встановленої законом процедури звернення до суду.

Отже, наведені ГУ ДПС у Харківській області обставини, є виключно проблемою внутрішньої організації роботи суб`єкта владних повноважень, які не можна вважати належними доказами того, що пропуск строку на апеляційне оскарження відбувся з незалежних від його волі причин.

Доводи апелянта про неможливість подання апеляційної скарги повторно у більш стислий строк у зв`язку з великою завантаженістю та обмеженою кількістю працівників, колегія суддів також вважає безпідставними, оскільки ГУ ДПС є державним органом та з огляду на інформацію з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вказана велика кількість осіб, що має право представляти інтереси ГУ ДПС в судах України (самопредставництво суб`єкта владних повноважень), які могли здійснювати свою роботу в дистанційному порядку.

Таким чином, труднощі в організації належного виконання обов`язків працівників контролюючого органу (зокрема, завантаженість) не є об`єктивними та непереборними обставинами, які перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження.

Вказана позиція підтверджена висновками Верховного Суду, викладеними в ухвалах від 27.07.2020 по справі № 580/1443/19, від 27.10.2020 по справі № 460/1245/19.

Окрім того, жодних доказів на підтвердження зазначених обставин відповідач не надав.

Також колегія суддів зауважує, що органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених, в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтермінувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 29.06.2022 у справі № 240/16920/21, від 29.08.2022 у справі № 640/21878/20, від 22.09.2022 у справі № 640/9839/20.

Посилання відповідача на обстріли критичної інфраструктури та перебої у зв`язку з цим з електроенергією та доступом до мережі Інтернет колегія суддів також оцінює критично, оскільки окрім загальних фраз відповідач жодним чином не обґрунтував та не надав жодних доказів, зокрема, актів відсутності електроенергії тощо, які б підтверджували неможливість подати повторно апеляційну скаргу у більш стислий строк, враховуючи суттєвий пропуск останнього.

Доказів існування інших непереборних обставин, які перешкоджали відповідачу скористатись правом на звернення з апеляційною скаргою, не наведено.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що звернення до апеляційного суду з апеляційною скаргою- це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на апеляційне оскарження, реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями КАС України.

Враховуючи обставини справи, зазначені скаржником причини пропуску строку на апеляційне оскарження не можна вважати поважними, тобто такими, що не залежали від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалі від 17.08.2022 у справі №240/30759/21.

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Колегія суддів не бере до уваги посилання відповідача на ухвали Верховного Суду від 14.07.2021 у справі №380/428/20, від 11.01.2021 у справі №420/5784/19, від 12.04.2021 у справі №826/9100/18, оскільки відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду.

Посилання апелянта на висновки Верховного Суду, зроблені ним у постановах від 04.02.2021 у справі №640/526/19, від 20.11.2019 у справі №9901/405/19, від 28.04.2020 у справі №460/2864/18 колегія суддів не приймає, оскільки вони не є релевантними до справи, що розглядається.

За наведених обставин, колегія суддів відхиляє аргументи, наведені апелянтом в обґрунтування заяви про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.04.2025 у справі №520/3518/25, та вважає, що відсутні підстави для її задоволення.

Згідно з довідкою про доставку електронного листа відповідач отримав копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 15.08.2025 о 00:08 год. (в матеріалах справи міститься довідка про доставку електронного листа в електронний кабінет системи "Електронний Суд").

Строк виконання судового рішення сплинув 25.08.2025.

Апелянтом не надано інших доказів виконання ухвали суду в процесуальний строк, встановлений судом.

Відповідно до ч. 3 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області слід відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 298, 299 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволені клопотання Головного управління ДПС у Харківській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.04.2025 у справі №520/3518/25, визнавши наведені підстави для поновлення строку неповажними.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.04.2025 у справі №520/3518/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю імені газети "Ізвєстія" до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Харківській області про скасування рішень комісії, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Л.В. Любчич
Судді О.В. Присяжнюк О.А. Спаскін