Справа № 460/8001/25
Суддя: С.А. Борискін
Дата ухвалення: 2025-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

21 серпня 2025 року м. Рівне №460/8001/25

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Борискіна С.А. за участю секретаря судового засідання Ясковець О.В. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник Мирошниченко М.І.,

відповідача: представник Королюк А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

Приватного акціонерного товариства "Рівнеобленерго"
доНаціональної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг
про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство "Рівнеобленерго" (далі-позивач, ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО") звернулося до суду з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі-відповідач, НКРЕКП) , в якому просить суд визнати протиправним та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 10.12.2024 року №2082 "Про застосування санкцій до ПрАТ "Рівнеобленерго" за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та недотримання вимог нормативно правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та розстрочення сплати штрафу".

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що НКРЕКП за результатами позапланової виїзної перевірки встановлено ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" порушення п.п.31,32,52 п.2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та п.10.5.4, 10.5.8 глави 10.5 розділу Х Кодексу системи розподілу та накладено штраф у розмірі 411978 грн. на позивача з розстроченням сплати штрафу в розмірі 411 978 грн. на шість місяців відповідно до графіка: до 11.01.2025 68 663 грн., до 11.02.2025 68 663 грн., 11.03.2025 68 663 грн., 11.04.2025 68 663 грн., 11.05.2025 68 663 грн., 11.06.2025 68 663 грн. Позивач вважає дану постанову про накладення штрафу протиправною та такою що прийнято не у спосіб, що визначений Конституцією та Законами України, а тому вона підлягає скасуванню. Зауважив, що у НКРЕКП були відсутні передбачені пунктом 3 постанови №303 підстави для проведення перевірки. В протоколі засідання НКРЕКП №63 від 19.12.2024 року (за результатами якого було членами НКРЕКП, було прийнято рішення про застосування д ПрАТ "Рівнеобленерго" санкцій та прийнято спірну постанову №2082 від 12.12.2024 року) не міститься обґрунтована інформація, що стала підставою для проведення перевірки за результатами якої до позивача застосовано санкції. Також під час перевірки НКРЕКП не приймало рішення про проведення перевірки інших питань, ніж ті, що вказані у посвідченнях на проведення позапланової виїзної перевірки №166 від 17.10.2024 року та № 201 від 30.10.2024, в акті відсутні обґрунтування, які б давали право Регулятору виходити за межі вказаної перевірки. Наголосив, що відповідно до листа НЕК «Укренерго» від 29.10.2024 вих.№01-2/67530 підтверджено, що порушень оперативної дисципліни персоналом ПрАТ "Рівнеобленерго" в період з 01.06.2024 року по 20.10.2024 не було. Вказав, що НКРЕКП не взято доводи та докази, надані позивачем, та зроблено висновки без будь-яких належних та допустимих доказів, як того вимагає стаття 53 Закону №2073, а саме в частині наявності листа НЕК Укренерго від 29.10.2024 року вих. №01-2/67530. Просив позов задовольнити повністю.

Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду від 07.05.2025 відкрито провадження, розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач скористався своїм правом на подання відзиву на позовну заяву та 23.05.2025 подав до суду свій відзив, в якому просив суд відмовити у задоволенні позову, оскільки прийняття НКРЕКП рішень про накладення штрафу на Ліцензіата за порушення вимог законодавства у відповідній сфері належить до виключних повноважень Комісії, а оскаржувана постанова № 2082 прийнята на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначений законодавством України, а тому, в силу вимог статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

У відповіді на відзив позивач повністю підтримав позицію, викладену в адміністративному позові, та вважає, що твердження відповідача, викладені у відзиві, є необґрунтованими. Додатково вказав, що підстава для проведення позапланової невиїзної перевірки позивача, про яку зазначає відповідач у відзиві, не вказує про наявність загрози, що має значний негативний вплив на права та законні інтереси споживачів, суб`єктів осподарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних ослуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, що, в свою чергу, не дає суду встановити дійсну підставу згідно із пунктом 3 постанови № 303, яка б надавала можливість відповідачу провести відповідний захід контролю. Вказані в акті перевірки НКРЕКП норми законодавства, які нібито порушені позивачем, взагалі не регулюють порядок застосування графіків відключення, відновлення та припинення електропостачання.

У запереченнях на відповідь на відзив відповідач зауважив, що проведення позапланової виїзної перевірки ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" здійснено НКРЕКП на підставі обґрунтованого звернення НЕК "УКРЕНЕРГО" саме з метою недопущення негативного впливу на права та законні інтереси споживачів електричної енергії. Вказав на необґрунтованість позовної заяви та твердження позивача, про те, що Товариство начебто правомірно незабезпечило максимально можливий рівномірний розподіл обсягів зниження споживання між споживання; не виконало у повному обсязі команди ОСП; не розмістило Графіків погодинних відключень з актуалізацією інформації про погодинні відключення кожні 60 хвилин, нібито у зв`язку з форс-мажорними обставинами, пов`язаними з несприятливими метеоумовами, які не підтверджені жодним сертифікатом ТПП, а тому підстави для задоволення позовної заяви відсутні.

Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду від 29.05.2025 клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження задоволено, перейшовши до розгляду справи №460/8001/25 за правилами загального позовного провадження. Замінено засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

В судовому засіданні 12.06.2025 закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті на 19.06.2025.

В судовому засіданні 19.06.2025 оголошено перерву до 07.08.2025.

07.08.2025 розгляд справи відкладено у зв`язку із клопотаням позивача до 21.08.2025.

В судовому засіданні 21.08.2025 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши доводи та аргументи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив та врахував такі фактичні обставини справи.

06 вересня 2024 до НКРЕКП надійшов лист ПАТ "НЕК "УКРЕНЕРГО" № 01/55461, відповідно до якого, зокрема за результатами проведених спільних заходів Держенергонагляду та НЕК "УКРЕНЕРГО" щодо перевірок введення операторами систем розподілу протиаварійних заходів встановлено, що протягом червня та липня 2024 року оператори систем розподілу, зокрема, ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" не дотримувалися в повному обсязі встановленого нормативно правовими актами з питань електроенергетики порядку застосування протиаварійних заходів з припинення постачання електричної енергії споживачам, що вводиться оперативними командами НЕК "УКРЕНЕРГО".

НКРЕКП листом від 12.09.2024 № 10235/14.1.1/7-24 звернулося до НЕК "УКРЕНЕРГО" щодо надання: інформації, в розрізі кожного з вищевказаних операторів систем розподілу, щодо періоду ( із зазначенням конкретних днів, годин), протягом якого операторами систем розподілу не було дотримано вимоги нормативно правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, в частині застосування протиаварійних заходів з припинення постачання електричної енергії споживачам, що вводиться оперативними командами ОСП; інформації та належним чином завірені копії підтвердних документів, які підтверджують факт недотримання, зокрема, ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" вимог підпунктів 31 та 52 пункту 2.2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27.12.2017 №1470, зокрема, але не виключно щодо надання команд ОСП на застосування аварійних та / або погодинних відключень споживачів електричної енергії та фактичного виконання / невиконання операторами системи розподілу відповідних команд( із зазначенням причин невиконання).

У відповідь на лист НЕК "УКРЕНЕРГО" листом від 16.09.2024 № 01/57376 повідомила, що за результатами проведених спільних заходів Держенергонагляду та НЕК "УКРЕНЕРГО" щодо перевірок введення, у тому числі ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" протиаварійних заходів виявлені зауваження, які суттєво впливали на справедливе застосування графіків погодинних відключень до споживачів електричної енергії, що впливало на соціальну напругу населення, які відзначено у відповідних Актах, складених за результатами проведення планового ( позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері електроенергетики та у сфері теплопостачання.

17 вересня 2024 року НКРЕКП прийняло постанову №1623 "Про проведення позапланової виїзної перевірки ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" у частині питань, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу.

На підставі посвідчень від 17.10.2024 №166 та від 30.10.2024 № 201 НКРЕКП у період з 01.06.2024 по 20.10.2024 проведено виїзну позапланову перевірку дотримання ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" вимог Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27.12.2017 №1470, в частині функціонування веб сайту ліцензіата , оновлення інформації на веб сайті, а також дотримання вимог Закону України "Про ринок електричної енергії" в частині надання ОСР доступу до своїх електричних мереж та дотримання положень норм Кодексу системи розподілу в частині заходів аварійного розвантаження, обґрунтованість обсягів розвантаження та їх недискримінаційний розподіл між споживачами, своєчасне попередження та введення графіків.

За результатами проведеної перевірки складено Акт позапланової виїзної перевірки від 11.11.2024 №397.

Позивачем листами від 20.11.2024 №8060, від 02.12.2024 №8361 та 09.12.2024 №8582 направлено НКРЕКП Пояснення та обґрунтування (заперечення) щодо висновків, викладених в Акті від 15.11.2023 №397, які були взяті до уваги НКРЕКП при прийнятті оскаржуваного рішення, про що зазначено в обґрунтуванні до проекту постанови та Акті №397.

За результатами розгляду Акта №397, на засіданні НКРЕКП, що проходило у формі відкритого слухання, прийнято Постанову №2082 від 10.12.2024, якою встановлено що ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" порушено Ліцензійні умови з розподілу електричної енергії, затверджені постановою НКРЕКП від 27.12.2017 №1470, та не дотримано вимоги нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, а саме:

пункт 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії , а саме:

підпункт 31 у частині припинення електроживлення споживача у порядку та у випадках, визначених кодексом системи розподілу та правилами роздрібного ринку;

підпункту 32 у частині відновлення електроживлення споживача у порядку та у випадках, визначених кодексом системи розподілу та правилами роздрібного ринку;

підпункту 52 у частині дотримання стандартів операційної безпеки та своєчасного і ефективного здійснення обміну інформацією про функціонування мереж згідно із стандартами операційної безпеки;

глави 10.5 розділу Х Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2019 №310 (далі- Кодекс системи розподілу) , а саме:

пункту 10.5.4, згідно з яким порядок застосування аварійного розвантаження повинен забезпечувати мінімізацію наслідків таких заходів для споживачів та не дискреційне ставлення до всіх користувачів, на яких впливають ці заходи;

пункту 10.5.8 у частині недопущення дискримінації між користувачами (споживачами та/або електропостачальниками) та забезпечення максимально можливого рівномірного розподілу обсягів зниження споживання між споживачами при застосуванні оперативним персоналом ОСР аварійного розвантаження;

пункту 1.5 глави 1 розділу VII Кодексу системи передачі, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018року №309, згідно з яким усі оперативні команди і розпорядження ОСП, які надаються ним при виконанні функцій з диспетчерського управління, підлягають беззаперечному виконанню користувачами системи передачі/розподілу, за винятком випадків, передбачених пунктом 4.11 глави 4 цього розділу;

підпункту 6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 №349 "Щодо захисту інформації, яка в умовах воєнного стану може бути віднесена до інформації з обмеженим доступом, у тому числі щодо об`єктів критичної інфраструктури" у частині забезпечення розміщення на власному офіційному веб-сайті в мережі Інтернет інформації про час початку та закінчення перерви електроживлення об`єкта споживача із зазначенням назв населених пунктів, вулиць, будинків, корпусів, тощо та назв перерв (планова, аварійна, застосування графіків обмеження споживачів) та актуалізації зазначеної інформації кожні 60 хвилин.

Також, вказаною постановою №2082 від 10.12.2024 вирішено:

1.Застерегти ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" щодо недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, а саме:

підпункту 6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 №349 "Щодо захисту інформації, яка в умовах воєнного стану може бути віднесена до інформації з обмеженим доступом, у тому числі щодо об`єктів критичної інфраструктури" у частині забезпечення розміщення на власному офіційному веб-сайті в мережі Інтернет інформації про час початку та закінчення перерви електроживлення об`єкта споживача із зазначенням назв населених пунктів, вулиць, будинків, корпусів, тощо та назв перерв (планова, аварійна, застосування графіків обмеження споживачів) та актуалізації зазначеної інформації кожні 60 хвилин.

2. Накласти штраф у розмірі 411 978 (чотириста одинадцять тисяч дев`ятсот сімдесят вісім) гривень на ПрАТ"РІВНЕОБЛЕНЕРГО" за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, а саме:

пункт 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії , а саме:

підпункт 31 у частині припинення електроживлення споживача у порядку та у випадках, визначених кодексом системи розподілу та правилами роздрібного ринку;

підпункту 32 у частині відновлення електроживлення споживача у порядку та у випадках, визначених кодексом системи розподілу та правилами роздрібного ринку;

підпункту 52 у частині дотримання стандартів операційної безпеки та своєчасного і ефективного здійснення обміну інформацією про функціонування мереж згідно із стандартами операційної безпеки;

глави 10.5 розділу Х Кодексу систем розподілу, а саме:

пункту 10.5.4, згідно з яким порядок застосування аварійного розвантаження повинен забезпечувати мінімізацію наслідків таких заходів для споживачів та не дискреційне ставлення до всіх користувачів, на яких впливають ці заходи;

пункту 10.5.8 у частині недопущення дискримінації між користувачами (споживачами та/або електропостачальниками) та забезпечення максимально можливого рівномірного розподілу обсягів зниження споживання між споживачами при застосуванні оперативним персоналом ОСР аварійного розвантаження;

пункту 1.5 глави 1 розділу VII Кодексу системи передачі, згідно з яким усі оперативні команди і розпорядження ОСП, які надаються ним при виконанні функцій з диспетчерського управління, підлягають беззаперечному виконанню користувачами системи передачі/розподілу, за винятком випадків, передбачених пунктом 4.11 глави 4 цього розділу.

3. Відповідно до абзацу другого частини п`ятої статті 22 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", пункту 10.6 глави 10 Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.06.2018 №428, та ураховуючи лист ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" від 09.12.2024 №115, розстрочити сплату штрафу в розмірі 411 978 (чотириста одинадцять тисяч дев`ятсот сімдесят вісім) гривень на шість місяців відповідно до графіка: до 11.01.2025 68 663 грн., до 11.02.2025 68 663 грн., 11.03.2025 68 663 грн., 11.04.2025 68 663 грн., 11.05.2025 68 663 грн., 11.06.2025 68 663 грн.

Не погоджуючись з вказаною постановою, позивач звернувся до суду з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовий статус та повноваження Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг визначаються Законом України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" від 22.09.2016 N 1540-VIII (далі також - Закон N 1540-VIII) (тут і далі - у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до частин першої-третьої статті 1 Закону N 1540-VIII Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі також - Регулятор) є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Регулятор є юридичною особою публічного права, має відокремлене майно, що є державною власністю, рахунки в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням. Роботу Регулятора забезпечують його центральний апарат і територіальні органи.

За змістом статті 4 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", основними принципами діяльності Регулятора є, зокрема: законність; компетентність; справедливість; прогнозованість та своєчасність прийняття рішень; неупередженість та об`єктивність під час прийняття рішень; відкритість і прозорість, гласність процесу державного регулювання; недопущення дискримінації; відповідальність за прийняті рішення.

Відповідно до статті 19 Закону N 1540-VIII, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Положеннями частин другої-третьої статті 19 Закону N 1540-VIII передбачено, що перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора. Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

Згідно з частиною четвертою статті 19 Закону N 1540-VIII, під час здійснення державного контролю Регулятор має право: 1) вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог цього Закону та законів, що регулюють діяльність у сфері енергетики та комунальних послуг, і ліцензійних умов; 2) фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу; 3) вимагати припинення дій, що перешкоджають здійсненню державного контролю; 4) призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю; 5) приймати обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, рішення про усунення виявлених порушень; 6) накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом.

Відповідно до пункту 4 частини восьмої статті 19 Закону про НКРЕКП, підставою для проведення позапланової невиїзної перевірки є, зокрема, обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сфері енергетики чи комунальних послуг, її законних прав та надання документів (копій документів), що підтверджують таке порушення.

Згідно з частиною п`ятою статті 19 Закону N 1540-VIII, за результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки. Один примірник акта про результати перевірки передається суб`єкту господарювання, діяльність якого перевірялася, або уповноваженій ним особі. У разі відмови суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи прийняти акт про результати перевірки такий акт надсилається суб`єкту господарювання рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів з дня підписання акту членами комісії з перевірки. Суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акту про результати перевірки. У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом. Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта господарювання, діяльність якого перевірялася, підлягає оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора до розгляду акту на засіданні Регулятора.

Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно із ч. 1-3 ст. 3 Закону N 1540-VIII Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Основними завданнями Регулятора є:

1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг;

2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів;

3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав;

4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами;

5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури;

6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг;

7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища;

8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг;

9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг;

10) інші завдання, передбачені законом.

Пунктами 11, 12 частини першої статті 17 Закону N 1540-VIII визначено, що для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор: контролює додержання ліцензіатами законодавства у відповідній сфері регулювання і ліцензійних умов провадження господарської діяльності та вживає заходів до запобігання порушенням ліцензійних умов; розглядає справи про порушення ліцензійних умов, а також справи про адміністративні правопорушення і за результатами розгляду приймає рішення про застосування санкцій, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом, приймає у межах своєї компетенції рішення про направлення до відповідних державних органів матеріалів про виявлені факти порушення законодавства.

Відповідно до ч. 1, 3, 5 ст. 19 Закону N 1540-VIII Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.

Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки.

Частинами 2 - 4 ст. 22 Закону N 1540-VIII передбачено, що за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді:

1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень;

2) накладення штрафу;

3) зупинення дії ліцензії;

4) анулювання ліцензії.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до посадових осіб суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати адміністративні стягнення.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України "Про ринок електричної енергії", "Про природні монополії", "Про питну воду та питне водопостачання", "Про ринок природного газу", "Про теплопостачання", "Про енергетичну ефективність".

Крім того, ч. 3 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" від 13 квітня 2017 року N 2019-VIII (надалі по тексту - Закон N 2019-VIII) передбачено, що у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді:

1) попередження про необхідність усунення порушень;

2) штрафу;

3) зупинення дії ліцензії;

4) анулювання ліцензії.

Частиною 7 ст. 77 Закону N 2019-VIII передбачено, що за одне правопорушення на ринку електричної енергії може застосуватися лише один вид санкцій або штраф разом із зупиненням дії ліцензії.

Постановою НКРЕКП від 14.06.2018 N 428 затверджено Порядок контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов (далі - Порядок N 428), дія якого поширюється на суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, які отримали ліцензії на провадження господарської діяльності та регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю яких здійснюється Нацкомісією у сфері енергетики та у сфері комунальних послуг та який установлює певні процедури, зокрема, організації та проведення планових та позапланових перевірок; оформлення результатів перевірок; контроль за виконанням рішень Нацкомісії; порядок застосування санкцій до ліцензіатів за порушення законодавства та ліцензійних умов.

Відповідно до п. 10.1 Порядку N 428 у разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг та/або ліцензійних умов НКРЕКП розглядає на засіданні, що проводиться у формі відкритого слухання, питання відповідальності ліцензіата та приймає рішення про застосування до нього санкцій.

Рішення про застосування до ліцензіата санкцій, заходів державного регулювання, у тому числі визначення розміру штрафних санкцій, приймається відповідно до законів України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", "Про ринок електричної енергії", "Про природні монополії", "Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення", "Про ринок природного газу" та "Про теплопостачання".

Ліцензіат не може бути притягнений до відповідальності за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо минув строк давності притягнення до відповідальності. Строк давності притягнення до відповідальності за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг становить п`ять років з дня вчинення порушення, а в разі триваючого порушення з дня закінчення вчинення порушення.

Пунктом 10.2 Порядку N 428 визначено, що при застосуванні санкцій НКРЕКП має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

У разі повного або часткового усунення ліцензіатом порушень ліцензійних умов, вимог законодавства, виявлених під час перевірки, до моменту прийняття рішення на засіданні НКРЕКП, що обов`язково підтверджується відповідними документами, факт усунення враховується при прийнятті рішення щодо застосування до ліцензіата санкцій та/або заходів регуляторного впливу.

При визначенні санкцій за порушення, передбачені Законами України "Про ринок електричної енергії" та "Про ринок природного газу", НКРЕКП враховує серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Поведінка правопорушника, спрямована на зменшення негативних наслідків правопорушення, негайне припинення правопорушення після його виявлення, сприяння виявленню правопорушення НКРЕКП під час перевірки вважаються пом`якшуючими обставинами.

Поведінка правопорушника, спрямована на приховування правопорушення та його негативних наслідків, продовження вчинення правопорушення, а також повторне вчинення правопорушення вважаються обтяжуючими обставинами.

Відповідно до вимог частини 1 ст. 77 Закону N 2019-VIII передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Згідно з п. 1, 2 ч. 2 Закону N 2019-VIII правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності; недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

За змістом п. 4 ч. 4 ст. 77 Закону N 2019-VIII Регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів) у таких розмірах: від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню: за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню; за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Згідно з ч. 5 ст. 77 Закону N 2019-VIII при визначенні санкцій за порушення, передбачені цією статтею, Регулятор та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, враховують серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Як вбачається з матеріалів справи на підставі посвідчень від 17.10.2024 №166 та від 30.10.2024 № 201 НКРЕКП у період з 01.06.2024 по 20.10.2024 проведено виїзну позапланову перевірку дотримання ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" вимог Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27.12.2017 №1470, в частині функціонування веб сайту ліцензіата , оновлення інформації на веб сайті, а також дотримання вимог Закону України "Про ринок електричної енергії" в частині надання ОСР доступу до своїх електричних мереж та дотримання положень норм Кодексу системи розподілу в частині заходів аварійного розвантаження, обґрунтованість обсягів розвантаження та їх недискримінаційний розподіл між споживачами, своєчасне попередження та введення графіків.

Щодо відсутності у НКРЕКП законних підстав для проведення позапланової виїзної перевірки, суд зазначає наступне.

Передумови та порядок проведення НКРЕКП планових перевірок суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені у частині шостій статті 19 Закону N 1540-VIII.

Щодо позапланових перевірок, то з метою усунення зловживань з боку контролюючого органу, законодавець визначив вичерпний перелік підстав для проведення позапланової виїзної перевірки та строки її проведення. А саме: 1) подання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, письмової заяви про здійснення заходу державного контролю; 2) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, її законних прав; 3) обґрунтоване звернення суб`єктів господарювання та споживачів про порушення суб`єктом природної монополії законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж та/або порушення ліцензійних умов; 4) перевірка виконання рішень Регулятора щодо усунення порушень вимог законодавства, прийнятих за результатами планових або позапланових перевірок.

Строк проведення позапланової виїзної перевірки не може перевищувати 10 робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - трьох робочих днів (частина сьома статті 19 Закону N 1540-VIII).

Згідно із частиною восьмою статті 19 Закону N 1540-VIII позапланова невиїзна перевірка проводиться виключно у приміщенні Регулятора або його територіального органу.

Підставою для проведення позапланової невиїзної перевірки суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, є: 1) неподання, несвоєчасне подання або подання недостовірної інформації; 2) неподання, несвоєчасне подання або подання недостовірних даних у звітності в установлений Регулятором строк або в інших документах; 3) неподання копій документів, засвідчених в установленому законодавством порядку, пояснень та іншої інформації на законну вимогу Регулятора.

Крім того, Нацкомісія постановою від 14 червня 2018 року N 428 затвердила Порядок контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, дія якого поширюється на суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, які отримали ліцензії на провадження господарської діяльності (далі - ліцензіати) та регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю яких здійснюється Нацкомісією у сфері енергетики та у сфері комунальних послуг та установлює певні процедури, зокрема організації та проведення планових та позапланових перевірок; оформлення результатів перевірок; контроль за виконанням рішень Нацкомісії; порядок застосування санкцій до ліцензіатів за порушення законодавства та ліцензійних умов.

Безспірно, правові норми статті 19 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" від 22 вересня 2016 року № 1540-VIII (надалі - Закон № 1540-VIII) наділяють Відповідача, Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор) здійснювати державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, та суб`єктами, що належать до особливої групи споживачів у розумінні Закону України "Про ринок електричної енергії", законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Під час розгляду даної справи судом встановлено, що постанова №2082 від 10 грудня 2024 року ухвалена на підставі листа НЕК "УКРЕНЕРГО" від 06.09.2024 року №01/55461.

Суд враховує, що в постанові НКРЕКП від 17.09.2024 року №1623 прямо зазначено, що така спірна позапланова виїзна перевірка ПрАТ "Рівнеобленерго" проводиться відповідно до статті 19 Закону № 1540-VIII та листа НЕК "УКРЕНЕРГО" від 06.09.2024 року №01/55461.

В розумінні вимог пункту 2 частини сьомої статті 19 Закону № 1540-VIII підставою для проведення позапланової виїзної перевірки, окрім іншого, є обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, або суб`єктом, що належить до особливої групи споживачів, її законних прав.

Тобто, для призначення такої позапланової виїзної перевірки повинно бути не просто звернення фізичної або юридичної особи, а звернення про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, або суб`єктом, що належить до особливої групи споживачів, її законних прав.

З матеріалів справи вбачається, що до НКРЕКП надійшов лист НЕК "УКРЕНЕРГО" від 06.09.2024 №01/55461.

Разом з тим, вказаний лист не містить жодних обґрунтувань того, що діями саме позивача, ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО", порушені певні права НЕК УКРЕНЕРГО", а лише зазначає, що за результатами спільних заходів Держенергонагляду та НЕК "УКРЕНЕРГО" встановлено, що в діях операторів АТ "ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ", ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" можуть бути ознаки порушень Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27.12.2017 №1470.

Крім того, Кабінет Міністрів України 13.03.2022 прийняв постанову №303 "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану" (далі - Постанова №303).

Відповідно до пункту 1 Постанови №303 Кабінет Міністрів України постановив припинити проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року N 64 "Про введення воєнного стану в Україні".

За правилами пункту 3 Постанови №303 (в редакції, чинній станом на час виникнення спірних у цій справі правовідносин) протягом періоду воєнного стану планові та позапланові заходи державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, здійснюються за рішенням Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.

За змістом наведеної норми Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг вправі проводити перевірки лише за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.

В свою чергу, для проведення позапланового заходу, визначеного Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" може бути здійснене за звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).

Судом встановлено, що позапланова виїзна перевірка позивача проведена на підставі постанови НКРЕКП від 17.09.2024 №1623 "Про проведення позапланової невиїзної перевірки ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" за зверненням НЕК "УКРЕНЕРГО" від 16.09.2024 № 01/57376.

Однак, ані у постанові НКРЕКП від 17.09.2024 №1623 "Про проведення позапланової невиїзної перевірки ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО", ані у листах НЕК "УКРЕНЕРГО" від 06.09.2024 року №01/55461 та від 16.09.2024 № 01/57376, ані в протоколі засідання НКРЕКП від 17.09.2024 №51 не зазначені підстави та обґрунтування, визначені Постановою КМУ від 13.03.2022 №303, зокрема, чи здійснюється захід з перевірки за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.

Суд зазначає, що під час розгляду справи відповідач не надав належних та допустимих доказів, які дають підстави вважати, що позапланова виїзна перевірка позивача здійснена на підставі п. 3 Постанови КМУ від 13.03.2022 №303.

Відтак, під час дії воєнного стану та за наявної заборони, встановленої Кабінетом Міністрів України, акти якого є обов`язковими для органів виконавчої влади, на проведення заходів державного нагляду (контролю), в т. ч. у формі перевірок, НКРЕКП проведено позапланову виїзну позивача без законних на те підстав та наведення належного обґрунтування її проведення, а відповідно така перевірка не направлена на досягнення цілей, що визначені Постановою від 13.03.2022 №303.

Щодо відсутності у НКРЕКП законних підстав для перевірки дотримання перерв в електропостачанні, суд зазначає наступне.

Абзац 4 частини 7 статті 19 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" передбачає, що під час проведення позапланової виїзної перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на проведення перевірки.

Судом встановлено, що в досліджених посвідченнях на проведення позапланової виїзної перевірки від 17.10.2024 №166 та від 30.10.2024 № 201 вказано перелік питань, щодо яких проводитиметься позапланова перевірка. Згідно вказаного переліку питань предметом перевірки є дотримання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27.12.2017 №1470 та законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії, а саме: підпункт 5 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, яким встановлено обов`язок ліцензіата виконувати рішення НКРЕКП у строки, встановлені відповідним рішенням та законодавством; підпункт 8 пункту 2.2 ( у редакції, що діяла до 22 червня 2024 року) Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, яким встановлено обов`язок ліцензіата забезпечити функціонування веб сайту ліцензіата у мережі Інтернет, в якому, зокрема, вказати засоби комунікації (поштову адресу, номер телефону для звернення, адресу електронної пошти для прийому повідомлень) та іншу інформацію, що підлягає оприлюдненню відповідно до законодавства; підпункт 8 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, яким встановлено обов`язок ліцензіата забезпечити функціонування веб сайту ліцензіата у мережі Інтернет, в якому, зокрема, вказати засоби комунікації ( поштову адресу , номер телефону для звернення, адресу електронної пошти для прийому повідомлень) та іншу інформацію, що підлягає оприлюдненню відповідно до законодавства.

Разом з тим, як вже зазначалося судом, приписами частини сьомої статті 19 Закону № 1540-VIII під час проведення позапланової виїзної перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на проведення перевірки.

Тобто, в посвідченні на проведення позапланової перевірки деталізуються питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення такої перевірки.

Як вже було вищезазначено, підставою для призначення даної позапланової перевірки слугував лист НЕК "УКРЕНЕРГО" від 06.09.2024 №01/55461 .

Разом з тим, вказаний лист не містить жодної інформації про недотримання позивачем вимог конкретних положень Ліцензійних умов, конкретних положень Закону України "Про ринок електроенергії", конкретних положень Кодексу систем розподілу, та конкретних положень Постанови №349, які перелічені в посвідченнях від 17.10.2024 №166 та від 30.10.2024 №201 року на проведення спірної позапланової перевірки як питання, що підлягають перевірці в ході спірної перевірки.

На підставі викладеного суд робить висновок, що відповідачем (Регулятором) з порушеннями вимог частини сьомої статті 19 Закону №1540-VIII призначено позапланову виїзну перевірку відносно позивача, визначено та змінено строки її проведення та визначено питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення такої перевірки.

Судом встановлено, що результати проведеної позапланової виїзної перевірки відносно позивача відображені в акті №397 від 15.11.2024, копія якого долучена до справи та досліджена судом, яким встановлено, що ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" порушено Ліцензійні умови з розподілу електричної енергії, затверджені постановою НКРЕКП від 27.12.2017 № 1470, та не дотримано вимоги нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, а саме:

пункт 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії , а саме:

підпункт 31 у частині припинення електроживлення споживача у порядку та у випадках, визначених кодексом системи розподілу та правилами роздрібного ринку;

підпункту 32 у частині відновлення електроживлення споживача у порядку та у випадках, визначених кодексом системи розподілу та правилами роздрібного ринку;

підпункту 52 у частині дотримання стандартів операційної безпеки та своєчасного і ефективного здійснення обміну інформацією про функціонування мереж згідно із стандартами операційної безпеки;

глави 10.5 розділу Х Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2019 №310 (далі- Кодекс системи розподілу) , а саме:

пункту 10.5.4, згідно з яким порядок застосування аварійного розвантаження повинен забезпечувати мінімізацію наслідків таких заходів для споживачів та не дискреційне ставлення до всіх користувачів, на яких впливають ці заходи;

пункту 10.5.8 у частині недопущення дискримінації між користувачами (споживачами та/або електропостачальниками) та забезпечення максимально можливого рівномірного розподілу обсягів зниження споживання між споживачами при застосуванні оперативним персоналом ОСР аварійного розвантаження;

пункту 1.5 глави 1 розділу VII Кодексу системи передачі, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018року №309, згідно з яким усі оперативні команди і розпорядження ОСП, які надаються ним при виконанні функцій з диспетчерського управління, підлягають беззаперечному виконанню користувачами системи передачі/розподілу, за винятком випадків, передбачених пунктом 4.11 глави 4 цього розділу;

підпункту 6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 №349 «Щодо захисту інформації, яка в умовах воєнного стану може бути віднесена до інформації з обмеженим доступом, у тому числі щодо об`єктів критичної інфраструктури» у частині забезпечення розміщення на власному офіційному веб-сайті в мережі Інтернет інформації про час початку та закінчення перерви електроживлення об`єкта споживача із зазначенням назв населених пунктів, вулиць, будинків, корпусів, тощо та назв перерв (планова, аварійна, застосування графіків обмеження споживачів) та актуалізації зазначеної інформації кожні 60 хвилин.

Дослідивши акт перевірки №397 від 15.11.2024 року, суд робить висновок, що в ході проведення перевірки уповноваженою комісією відповідача здійснена перевірка цілого ряду питань, що виходять за повноваження комісії, так як не були зазначені ні в посвідченні №166 від 17.10.2024, ні в посвідченні №201 від 30.10.2024 року на проведення спірної позапланової перевірки як питання, щодо яких буде здійснюватися перевірка.

Так, відповідно до вказаних посвідчень комісія не наділялася повноваженнями на перевірку питань щодо дотримання позивачем вимог:

- дотримання вимог підпункту 21пункту 2.2, підпункту 32 пункту 2.2. та підпункту 52 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 12.12.2017 року №1470 (надалі - Ліцензійні умови);

- частини 6 статті 44 та пункту 1 частини 3 статті 46 Закону України "Про ринок електроенергії";

- пунктів 10.5.4, 10.5.8 та 10.5.12 глави 10.5 розділу Х Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №310 (надалі - Кодекс систем розподілу);

- пункту 1.5 глави 1 розділу VII Кодексу системи передачі, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №309 (надалі - Кодекс системи передачі) та підпункту 3 пункту 2.3 Типового договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, що є додатком 7 до Кодексу системи передачі.

Разом з тим, всупереч вимогам частини сьомої статті 19 Закону №1540-VIII в ході перевірки досліджувалися вказані питання, хоча не були зазначені у посвідченнях на проведення такої перевірки.

Зі змісту розділу "Опис виявлених порушень законодавства та ліцензійних умов" акту позапланової перевірки №397 від 15.11.2024 року (сторінка 29 акту перевірки N 397 від 15.11.2024 року) вбачається, що за результатами перевірки виявлено порушення п.10.5.4 та 10.5.8 глави 10.5 розділу Х Кодексу системи розподілу, підпункту 31,32,52 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, пункту 1.5 глави 1 розділу VII Кодексу системи розподілу; підпункт 3 пункту 2.3 Типового договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно технологічного) управління, пункт 1 частини 3 статті 46та частини 6 статті 44 Закону України "Про ринок електричної енергії" підпункт 6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 року № 349.

Однак, у постанові НКРЕКП №2082 від 10.12.2024 року не вказано про те, що ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" допустило порушення положень Інструкції про складання і застосування погодинного відключення електроенергії від 15.10.2015 року №654.

У акті перевірки від 15.11.2024 року №397 НКРЕКП, зокрема, вказує про те, що ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" допустило дискримінацію окремих групо споживачів відключались черги/ фідери не обумовлені запланованими чергами ГПВ/ командами РДЦ ( щодо кількості черг, що підлягають відключенню) 26 випадків в 11 днях ( очікувана потужність лишнє відключених черг складає від 1,5 до 51,9 МВт) та на підставі цього НКРЕКП робить висновок про те, що ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" недотримано положень п. 5 розділу III Інструкції про складання і застосування графіків погодинного відключення електроенергії, затвердженої наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.10.2015 року N 654 .

Випадок, коли НКРЕКП наділено правом проводити перевірки однорідних порушень або таких, що прямо випливають із питань, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, регламентовано абзацом 5 ч. 7 ст. 19 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг".

Суд зазначає, що вказана норма Закону передбачає, що у разі виявлення під час проведення позапланової виїзної перевірки однорідних порушень або таких, що прямо випливають із питань, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, Регулятор має право перевіряти такі порушення із подальшим застосуванням до суб`єкта господарювання відповідальності, передбаченої законодавством.

Всупереч викладеному, НКРЕКП у акті перевірки від 15.11.2024 №397 та в обґрунтуванні до проекту постанови НКРЕКП від 04.12.2024 не вказує, що під час перевірки виявлено однорідні порушення, тому суд приходить до висновку про те, що під час проведення перевірки НКРЕКП не приймало рішення про проведення перевірки інших питань, ніж ті, що вказані у посвідченнях на проведення позапланової виїзної перевірки від 17.10.2024 №166 та від 30.10.2024 № 201.

Більше того, суд зазначає, що в акті відсутні обґрунтування, які б давали право Регулятору виходити за межі вказаної перевірки.

Щодо здійснення ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" дискримінації відносно споживачів при застосуванні графіків відключень, аналізуючи відомості акта позапланової перевірки від 11.11.2024 №397, оскаржуваної Постанови №2082, враховуючи встановлені обставини, суд дійшов висновку, що в даній постанові НКРЕКП не обґрунтував наявність зі сторони ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" проявів дискримінації стосовно споживачів при застосуванні графіків відключень.

Крім того, суд враховує, що статтею 14 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що користування правами та свободами, визнаними в цій Конвенції, має бути забезпечене без дискримінації за будь-якою ознакою - статі, раси, кольору шкіри, мови, релігії, політичних чи інших переконань, національного чи соціального походження, належності до національних меншин, майнового стану, народження або за іншою ознакою.

За практикою Європейського суду з прав людини дискримінація означає поводження з особами у різний спосіб, без об`єктивного та розумного обґрунтування, у відносно схожих ситуаціях (рішення у справі "Вілліс проти Сполученого Королівства", заява №36042/97). Відмінність у ставленні є дискримінаційною, якщо вона не має об`єктивного та розумного обґрунтування, іншими словами, якщо вона не переслідує легітимну ціль або якщо немає розумного співвідношення між застосованими засобами та переслідуваною ціллю (див. рішення від 21 лютого 1997 року у справі "Ван Раальте проти Нідерландів") (пункти 48, 49 рішення від 07 листопада 2013 року у справі "Пічкур проти України", заява N 10441/06).

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 1 Закону України "Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні" дискримінація - ситуація, за якої особа та/або група осіб за їх ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, віку, інвалідності, етнічного та соціального походження, громадянства, сімейного та майнового стану, місця проживання, мовними або іншими ознаками, які були, є та можуть бути дійсними або припущеними (далі - певні ознаки), зазнає обмеження у визнанні, реалізації або користуванні правами і свободами в будь-якій формі, встановленій цим Законом, крім випадків, коли таке обмеження має правомірну, об`єктивно обґрунтовану мету, способи досягнення якої є належними та необхідними.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 1 Закону України "Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні" прямою дискримінацією є ситуація, за якої з особою та/або групою осіб за їх певними ознаками поводяться менш прихильно, ніж з іншою особою та/або групою осіб в аналогічній ситуації, крім випадків, коли таке поводження має правомірну, об`єктивно обґрунтовану мету, способи досягнення якої є належними та необхідними.

Зі змісту постанови НКРЕКП №2082 від 10.12.2024, акта позапланової перевірки від 11.11.2024 N397 вбачається, що у них відсутнє посилання на те, за якою ознакою допущено дискримінацію та якого виду допущена дискримінація (пряма, непряма, утиск), як і не вказано, якій іншій групі осіб в порівнянні з нею створено більш сприятливі умови з надання послуг з розподілу електричної енергії.

Таким чином, суд дійшов висновку, що порушення оперативної дисципліни з боку ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО", а саме: дискримінація відносно споживачів при застосуванні графіків відключень відсутня.

Стосовно невірного розрахунку розміру штрафу застосованого до ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО» суд зазначає таке.

Механізм визначення розміру штрафів, які накладаються НКРЕКП, зокрема, за порушення ліцензіатами законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг та відповідних ліцензійних умов, встановлено Порядком (методикою) визначення розміру штрафів, які накладаються Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, затвердженим постановою НКРЕКП від 29.09.2023 N 1800 (далі - Порядок №1800), відповідно до якого розмір штрафів визначається НКРЕКП з урахуванням вимог законів України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", "Про ринок електричної енергії", "Про ринок природного газу", "Про теплопостачання" та "Про природні монополії".

Відповідно до пункту 2.1 розділу II Порядку №1800 розрахунок штрафів за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг та відповідних ліцензійних умов складається з таких етапів: 1) визначення початкового розміру штрафу, що включає:застосування критеріїв оцінки серйозності та характеру порушення; розрахунок завданої ліцензіатом шкоди, та/або отриманої додаткової вигоди, внаслідок порушення (у разі можливості встановлення такої шкоди або додаткової вигоди); 2) коригування розміру штрафу з урахуванням тривалості порушення; 3) коригування розміру штрафу з урахуванням пом`якшуючих та/або обтяжуючих обставин; 4) коригування розміру штрафу з метою забезпечення належного рівня стримування від майбутніх порушень та забезпечення пропорційності покарання та порушення; 5) визначення підсумкового розміру штрафу та коригування розміру штрафу для уникнення перевищення максимальної та мінімальної межі штрафу; 6) застосування індивідуальних пом`якшень.

Згідно з пунктом 2.6.1 Порядку №1800 підсумковим розміром штрафу за правопорушення є штраф, розрахований та скоригований відповідно до глав 2.2 - 2.5 цього розділу.

Пунктами 2.7.1, 2.7.2 Порядку №1800 визначено, якщо ліцензіат вчиняє дії, спрямовані на усунення порушення після його виявлення, НКРЕКП має право застосувати індивідуальне пом`якшення та додатково зменшити підсумковий розмір штрафу, але не більш ніж на 50 % від підсумкового розміру штрафу. Діями ліцензіата, що спрямовані на усунення порушення, можуть бути, зокрема: 1) надання НКРЕКП інформації, що вказує про врегулювання вчиненого порушення або його усунення в найкоротші строки; 2) самостійне відшкодування збитків постраждалим сторонам після виявлення вчиненого порушення, але до прийняття рішення НКРЕКП про застосування санкції у вигляді штрафу; 3) добровільна відмова від додаткової вигоди, отриманої внаслідок порушення, та її повернення всім постраждалим сторонам; 4) активна співпраця порушника з НКРЕКП, зокрема, сприяння з`ясуванню всіх обставин та наслідків порушення; 5) надання НКРЕКП інформації, що вказує на зміни в роботі ліцензіата, спрямовані на недопущення подібних порушень в майбутньому (збільшення кількості працівників, оптимізація процесів та інше) та, за наявності, підтвердження ефективності запроваджених змін.

Згідно з пунктом 2.6.1 Порядку №1800 підсумковим розміром штрафу за правопорушення є штраф, розрахований та скоригований відповідно до глав 2.2 - 2.5 цього розділу.

Пунктами 2.7.1, 2.7.2 Порядку №1800 визначено, якщо ліцензіат вчиняє дії, спрямовані на усунення порушення після його виявлення, НКРЕКП має право застосувати індивідуальне пом`якшення та додатково зменшити підсумковий розмір штрафу, але не більш ніж на 50 % від підсумкового розміру штрафу. Діями ліцензіата, що спрямовані на усунення порушення, можуть бути, зокрема: 1) надання НКРЕКП інформації, що вказує про врегулювання вчиненого порушення або його усунення в найкоротші строки; 2) самостійне відшкодування збитків постраждалим сторонам після виявлення вчиненого порушення, але до прийняття рішення НКРЕКП про застосування санкції у вигляді штрафу; 3) добровільна відмова від додаткової вигоди, отриманої внаслідок порушення, та її повернення всім постраждалим сторонам; 4) активна співпраця порушника з НКРЕКП, зокрема, сприяння з`ясуванню всіх обставин та наслідків порушення. 5) надання НКРЕКП інформації, що вказує на зміни в роботі ліцензіата, спрямовані на недопущення подібних порушень в майбутньому (збільшення кількості працівників, оптимізація процесів та інше) та, за наявності, підтвердження ефективності запроваджених змін.

У випадку, якщо після застосування індивідуальних пом`якшень, сума штрафу за порушення є нижчою за мінімальний розмір штрафу, передбачений законодавством, НКРЕКП не накладає штраф, а застосовує санкцію у вигляді застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень.

Частиною 2 статті 22 Закону N 1540-VIII передбачено, про що уже зазначено вище, що за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді: 1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; 2) накладення штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до посадових осіб суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, та суб`єктів, що належать до особливої групи споживачів, Регулятор може застосовувати адміністративні стягнення.

Суд зазначає, що відповідач посилається на те, що вирішення питання про визначення конкретного розміру санкцій у межах, встановлених цією нормою, є дискреційним повноваженням НКРЕКП.

Проте, суд зауважує, що дискреція не є довільною; вона завжди здійснюється відповідно до закону (права), оскільки згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

А зв`язаність дискреції адміністративного органу законом (правом) робить можливим здійснення адміністративними судами перевірки рішень (дій), прийнятих адміністративним органом внаслідок реалізації дискреційних повноважень.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 23 серпня 2023 року в справі №420/1369/22 обґрунтування розміру санкцій та їх пропорційності у відзиві під час розгляду справи теж не узгоджується з вимогами закону, оскільки правомірність рішень суб`єктів владних повноважень оцінюється на час їх прийняття.

Вказане свідчить про недотримання відповідачем при прийнятті оскаржуваної постанови принципу обґрунтованості та пропорційності.

Правову позицію аналогічного змісту викладено в постановах Верховного Суду від 13 березня 2024 р. в справі №420/13667/22 та від 23 серпня 2023 року в справі №420/1369/22 за результатами розгляду справ у подібних правовідносинах.

Верховний Суд також звертає увагу на те, що 02.07.2023 діє редакція статті 59 Закону № 329-VIII, доповнена абзацом двадцять другим, якою додатково передбачено, що штрафи, передбачені цією статтею, мають бути ефективними, стримуючими та пропорційними, а їх розмір має відповідати виду, тривалості та тяжкості порушення, завданій споживачам шкоді та потенційній вигоді від торгівлі з використанням інсайдерської інформації, маніпулювання або спроби маніпулювання на оптовому енергетичному ринку.

Подібні висновки викладені Верховним Судом у постанові від 03.06.2024 у справі N 380/7521/23.

Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом (частина перша статті 36 Закону України від 02.06.2016 N 1402-VIII "Про судоустрій і статус суддів").

Одночасно суд зазначає, що відповідно до приписів частини 12 ст. 2 Закону N 2019-VIII рішення (заходи) суб`єктів владних повноважень, прийняті на виконання норм цього Закону, мають прийматися на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, відповідати меті, з якою повноваження надані, бути обґрунтованими, відповідати принципам неупередженості, добросовісності, розсудливості, пропорційності, прозорості, недискримінації та своєчасності.

Суд звертає увагу, що визначений правовими нормами ст. 2 та ст. 77 Закону N 2019-VIII алгоритм дій зобов`язує відповідача, як Регулятора, визначити:

- наявність в діях Позивача конкретного виду правопорушення на ринку електричної енергії, передбаченого нормами частини 2 ст. 77 цього ж Закону;

- вид санкцій (санкції), які підлягають застосовуванню до Позивача за скоєні ним правопорушення на ринку електричної енергії;

- розмір штрафу у випадку застосування до Позивача санкції у вигляді штрафу в розмірах, визначених приписами частини 4 ст. 77 цього ж Закону.

Разом з тим, результати дослідження судом оскаржуваної постанови відповідача від 10.12.2024 року №2082 про застосування санкцій до позивача засвідчують, що така постанова прийнята без дотримання вимог ст. 77 Закону N 2019-VIII з огляду на таке.

Так, в оскаржуваній постанові відповідача від 10.12.2024 року №2082 відсутній висновок відповідача про наявність в діях чи бездіяльності позивача конкретних правопорушень на ринку електричної енергії, за вчинення яких правовими нормами частини 2 ст. 77 Закону N 2019-VIII можуть бути застосовані відповідні санкції.

Також, в оскаржуваній постанові відповідача від 10.12.2024 року №2082 лише зазначено, що за порушення позивачем вимог підпункту 31,32 та 52 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, пункту 10.5.4 та 10.5.8 глави 10.5 розділу Х Кодексу систем розподілу, пункту 1.5 глави 1 розділу VII Кодексу системи передачі та підпункту 6 пункту 1 Постанови N 349, а не за вчинення правопорушень, передбачених частиною 2 статті 77 Закону N 2019-VIII, до позивача застосовано застереження про недопущення надалі порушень Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

За порушення позивачем вимог підпункту 31,32 та 52 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, пункту 10.5.4 та пункту 10.5.8 глави 10.5 розділу Х Кодексу систем розподілу та пункту 1.5 глави 1 розділу VII Кодексу системи передачі, а не за вчинення правопорушень, передбачених частиною 2 статті 77 Закону N 2019-VIII, до позивача застосовано штраф в розмірі 411 978 грн.

Суд зазначає, що приписами частини 3 ст. 77 Закону N 2019-VIII наведено вичерпний перелік видів санкцій, які можуть застосовуватися у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку. Вказані правові норми не передбачають такого виду санкції як застереження.

Тому, суд дійшов висновку, що відповідачем до позивача оскаржуваною постановою застосована санкція, яка не передбачена приписами Закону N 2019-VIII.

З огляду на встановлені перевіркою порушення, 10.12.2024 НКРЕКП прийнято постанову №2082, якою за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії на ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" накладено штраф у розмірі 411 978 грн.

Також, як видно з оскаржуваної постанови НКРЕКП від 10.12.2024 року №2082, відповідач жодним чином не обґрунтував розміру застосованої до позивача штрафної санкції, не оцінив тривалість правопорушення, його наслідки для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини, зокрема, зазначені позивачем обставини щодо неможливості виконання Ліцензійних вимог своєчасно та в повному обсязі, що свідчить про недотримання відповідачем при прийнятті оскаржуваної постанови принципу обґрунтованості та пропорційності.

Тому, розмір штрафних санкцій розраховано відповідачем невірно та всупереч вимог 2.2.4. та 2.2.12. Порядку №1800.

Щодо форми та змісту постанови "Про застосування санкцій до ПрАТ "РІВНЕОБЕНЕРГО" суд зазначає, що на принципах обґрунтованості та пропорційності повинен ґрунтуватися порядок розгляду та вирішення суб`єктом владних повноважень питання накладення штрафів на суб`єктів господарювання у межах адміністративної процедури, передбаченої Законом України від 17 лютого 2022 року № 2073-IX "Про адміністративну процедуру" (далі - Закон № 2073-IX).

Адміністративний орган зобов`язаний обґрунтовувати адміністративні акти, які він приймає, крім випадків, визначених законом. Адміністративний акт, який може негативно вплинути на право, свободу чи законний інтерес особи, повинен містити мотивувальну частину, що відповідає вимогам цього Закону (частина третя статті 8 Закону № 2073-IX).

За статтею 11 Закону № 2073-IX адміністративний орган повинен дотримуватися принципу пропорційності під час під час прийняття адміністративних актів. Адміністративний акт повинен прийматися з дотриманням необхідного балансу між несприятливими наслідками для права, свободи чи законного інтересу особи і цілями, на досягнення яких спрямований адміністративний акт. Негативні наслідки для особи та публічних інтересів повинні бути найменшими.

Мотивування (обґрунтування) адміністративного акта в письмовій формі повинно забезпечувати особі можливість правильно його зрозуміти та реалізувати своє право на оскарження адміністративного акта (абзац 2 частини першої статті 72 Закону № 2073-IX).

У справах щодо оскарження рішень (постанов) контролюючих органів про накладення санкцій суди не мають обмежуватися лише перевіркою дотримання таким органом процедури притягнення суб`єкта господарювання до відповідальності, але й повинні надавати оцінку обґрунтованості та пропорційності адміністративного акта.

НКРЕКП, приймаючи постанову про накладення штрафу, зобов`язана обґрунтовувати застосування до суб`єкта господарювання відповідного розміру штрафу, а у випадку множинних порушень - пояснити мотиви, з яких комісія виходила, здійснюючи обрахунок штрафу.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону №2073 за результатами розгляду справи адміністративний орган у межах своїх повноважень приймає адміністративний акт.

Вимоги до змісту адміністративного акта наведені у ст. 71 Закону №2073.

Так, згідно з ч. 1 ст. 71 Закону №2073 письмовий адміністративний акт або усний адміністративний акт, підтверджений у письмовій формі, складається із вступної, мотивувальної, резолютивної та заключної частин.

Адміністративний акт містить підпис та/або печатку (у тому числі електронні), якщо інше не передбачено законом, та повне ім`я відповідальної посадової особи адміністративного органу.

У вступній частині зазначаються найменування адміністративного органу, дата прийняття адміністративного акта та його реєстраційний номер, відомості в обсязі, достатньому для встановлення особи адресата адміністративного акта, та його контактні дані.

Мотивувальна частина адміністративного акта складається згідно з вимогами цього Закону.

У резолютивній частині адміністративного акта зазначається суть прийнятого за результатами розгляду справи рішення. Крім того, можливе викладення додаткових положень, визначених цією статтею.

У заключній частині зазначаються строк набрання адміністративним актом чинності та спосіб визначення такого строку. В адміністративному акті, який негативно впливає на право, свободу чи законний інтерес особи або покладає на неї певний обов`язок, зазначаються строки і порядок його оскарження (у тому числі найменування та місцезнаходження адміністративного органу, який є суб`єктом розгляду скарги, та вид суду, до якого особа може подати позов). У разі якщо подання скарги чи пред`явлення позову не зупиняє дію адміністративного акта, у заключній частині повинна міститися вказівка на такий винятковий правовий наслідок з посиланням на правові підстави для такого винятку.

Рішення, яке є предметом спору, не повною мірою відповідає вимогам ст. 71 Закону № 2073 щодо змісту адміністративного акта, оскільки роз`яснення порядку його оскарження має формальний характер.

Вимоги до мотивування (обґрунтування) адміністративного акта визначені ст. 72 Закону №2073.

Так, згідно з ч. 1 ст. 72 Закону №2073 адміністративний акт, прийнятий у письмовій формі, або усний адміністративний акт, підтверджений у письмовій формі, повинен мати мотивувальну частину (крім випадків, передбачених ч. 6 цієї статті).

Мотивування (обґрунтування) адміністративного акта в письмовій формі повинно забезпечувати особі можливість правильно його зрозуміти та реалізувати своє право на оскарження адміністративного акта.

Відповідно до ч. 2 ст. 72 Закону №2073 у мотивувальній частині адміністративного акта зазначаються: 1) дата подання заяви або скарги та стислий зміст вимоги, що в ній міститься (у разі прийняття акта за заявою або скаргою особи); 2) фактичні обставини справи; 3) зміст документів та відомості, враховані під час розгляду справи; 4) посилання на докази або інші матеріали справи, на яких ґрунтуються висновки адміністративного органу; 5) детальна правова оцінка обставин, виявлених адміністративним органом, та чітке зазначення висновків, зроблених на підставі такої правової оцінки виявлених обставин.

Для окремих видів справ законодавством можуть визначатися додаткові відомості, що зазначаються у мотивувальній частині адміністративного акта (ч. 4 ст. 72 Закону №2073).

Згідно з ч. 5 ст. 72 Закону №2073 відсутність в адміністративному акті мотивувальної частини, складеної відповідно до вимог цього Закону, має наслідки, встановлені цим Законом.

В акті перевірки від 15.11.2024 №397 відображена інформація, яка отримана комісією в ході такої перевірки, та наведені висновки комісії щодо допущених, на їх думку, позивачем порушень конкретних положень Ліцензійних умов, конкретних положень Закону України "Про ринок електроенергії", конкретних положень Кодексу систем розподілу, та конкретних положень Постанови N 349.

Разом з тим, в даному акті перевірки від 15.11.2024 №397 відсутня інформація щодо:

- розрахунків стосовно приведених значень потужності, а саме яким чином визначено недотримання обсягів вимкнення потужностей (відповідно до команди диспетчерів) та яким чином розраховані величини;

- незабезпечення позивачем мінімізації наслідків застосування заходів аварійного розвантаження для споживачів, дискримінаційного ставлення до конкретних користувачів, на яких впливають такі заходи, та не забезпечення максимально можливого рівномірного розподілу обсягів зниження споживання між конкретними споживачами;

- щодо врахування чи неврахування інформації, наведеної в листі НЕК "УКРЕНЕРГО" від 06.09.2024 року №01/55461 про результати спільних заходів Держенергонагляду та НЕК "УКРЕНЕРГО" з перевірки виконання диспетчерами ПрАТ «РІВНЕОБЛЕНЕРГО» команд на аварійні відключення;

- оцінки доводів позивача, що команди диспетчерів за перелічені дні червня - жовтень2024 року про зниження відповідних рівнів потужностей не підлягали виконанню з технічних умов навіть при одночасному відключенні всіх шести черг споживачів;

- наявності чи відсутності заподіяної шкоди та розміру потенційного доходу, який міг бути отриманий внаслідок порушення;

- наслідків допущених позивачем правопорушень для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку.

В силу приписів частини 2 статті 72 Закону №2073-IX відсутність такої інформації в акті перевірки від 15.11.2024 №397 зобов`язувало відповідача навести її в оскаржуваній постанові.

Крім того, в оскаржуваній постанові відповідач зобов`язаний був надати оцінку доводам позивача, наведених у поясненнях від 09.12.2024 року.

Відповідно до вимог абзацу другого частини шостої статті 77 Закону N 2019-VIII застосування санкцій, передбачених цією статтею, не допускається, якщо правопорушення було виявлено через п`ять або більше років після його скоєння (у разі триваючого порушення - його припинення) або виявлення його наслідків.

Відсутність детального викладення обставин допущених позивачем порушень перешкоджає суду дослідити дотримання відповідачем вказаних вимог абзацу другого частини шостої статті 77 Закону N 2019-VIII.

Крім того, суд зазначає, що в мотивувальній частині постанови від 10.12.2024 №2082, як обґрунтування рішення, відсутня детальна правова оцінка обставин, виявлених адміністративним органом, та чітке зазначення висновків, зроблених на підставі такої правової оцінки виявлених обставин, а отже мотивувальна частина є такою що не відповідає вимогам визначеним у ст. 72 Закону №2073.

Одночасно суд враховує, що в силу вимог частини 2 статі 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди, окрім іншого, перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені і Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Таким чином, результати судового розгляду дають підстави зробити висновок, що відповідачем оскаржувана постанова №2082 від 10.12.2024 про застосування санкцій до позивача прийнята з порушеннями вимог чинного законодавства, на підставі висновків зроблених поза межами повноважень комісії, необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для її прийняття, в тому числі без врахування доводів позивача, без дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямована.

Зазначене свідчить, що відповідачем постанова №2082 від 10.12.2024 року про застосування санкцій до ПрАТ "РІВНЕОБЛЕНЕРГО" за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії є протиправною та підлягає скасуванню, а позов - задоволенню.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема, у справах "Салов проти України" (заява N 65518/01; п. 89), "Проніна проти України" (заява N 63566/00; п. 23) та "Серявін та інші проти України" (заява N 4909/04; п. 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії").

В зв`язку з цим суд зазначає про відсутність в потребі надавати оцінку іншим аргументам позивача, наведеним в позовній заяві, так як судом належним чином надана оцінка основним доводам сторін, що є достатнім для ухвалення судового рішення в даній справі.

Таким чином, позовні вимоги ПрАТ «РІВНЕОБЛЕНЕРГО» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг є такими, що відповідають обставинам справи, ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, а тому підлягають задоволенню.

Відповідно до вимог ст. ст. 139-143 КАС України судові витрати Позивача у вигляді судового збору в сумі 2422,40 грн. підлягають відшкодуванню шляхом стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов Приватного акціонерного товариства "Рівнеобленерго" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 10.12.2024 №2082 "Про застосування санкцій до Приватного акціонерного товариства "Рівнеобленерго" за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та недотримання вимог нормативно правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та розстрочення сплати штрафу".

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на користь Приватного акціонерного товариства "Рівнеобленерго" витрати по сплаті судового збору у розмірі 2422 гривень 40 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасники справи:

Позивач - Приватне акціонерне товариство "Рівнеобленерго" (вул. Князя Володимира, буд. 71,м. Рівне,Рівненська обл.,33013, ЄДРПОУ/РНОКПП 05424874)

Відповідач - Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (вул. Сім`ї Бродських, 19,м. Київ,03057, ЄДРПОУ/РНОКПП 39369133)

Повний текст рішення складений 26 серпня 2025 року

Суддя С.А. Борискін