Справа № 320/37134/23
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2025-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 серпня 2025 року справа № 320/37134/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянув в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Комфорт Буд Сервіс" до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Комфорт Буд Сервіс" до Головного управління ДПС у Житомирській області з позовом, в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 04.08.2023 № 07.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийняте на підставі неправомірно складеного акту перевірки, який було надіслано позивачу 30.06.2023, тобто через 24 робочі дні після його складення, чим порушено норми п. 76.2 ст. 76, п.86.2 ст. 86 ПК України.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.12.2023 відкрито провадження у справі та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у ній матеріалами та витребувано докази у справі від сторін.

27.12.2023 відповідачем через підсистему "Електронний Суд" подано клопотання про продовження процесуального строку для подачі відзиву. В обґрунтування вказаного клопотання представник відповідача посилався на те, що відповідач ГУ ДПС територіально розташований у м. Житомирі, а отже отримання матеріалів викликає труднощі, враховуючи віддаленість м. Житомира від м. Києва, відсутність бюджетних фінансувань на відрядження та триваючий воєнний стан, оголошений Президентом України №64/2022 від 24.01.2022.

Також, 31.01.2024 відповідачем через підсистему "Електронний Суд" подано клопотання про здійснення розгляду справи в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.04.2024 продовжено відповідачу Головному управлінню ДПС у Житомирській області процесуальний строк, встановлений ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.12.2023, а саме строк для надання відзиву на позовну заяву та відмовлено у задоволенні клопотання відповідача Головного управління ДПС у Житомирській області від 31.01.2024 про розгляд справи в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

11.04.2024 відповідачем через підсистему "Електронний Суд" подано відзив на позовну заяву в якому відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, зазначив, що позивачем фактично не оспорюється встановлене контролюючим органом правопорушення, оскільки не надано до суду доказів добросовісного виконання власного податкового обов`язку.

Відповідач наголошує, що само по собі порушення процедури прийняття акту не повинно породжувати правових наслідків для його недійсності, крім випадків, прямо передбачених законом. Таким чином, на думку відповідача, позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 глави 8 розділу ІІ, пункту 200.10 статті 200 розділу V, в порядку статті 76 глави 8 розділу ІІ Податкового кодексу України, ГУ ДПС у Житомирській області проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на додану вартість ТОВ "Комфорт Буд Сервіс", код за за жовтень-грудень 2022, січень-лютий 2023 року (далі за текстом перевірка).

За результатами перевірки ГУ ДПС у Житомирській області складено акт від 29.05.2023 №9721/06-30-04-07, яким встановлено, що ТОВ "Комфорт Буд Сервіс" в порушення підпункту 49.18.1 пункту 49.18 статті 49 глави 2 розділу ІІ Податкового кодексу України, не подано податкову звітність з податку на додану вартість за жовтень-грудень 2022, січень-лютий 2023 року (далі за текстом акт перевірки) (а.с.19-21).

Як зазначає позивач, акт перевірки ним отримано 06 липня 2023 року засобами поштового зв`язку.

Товариство, не погодившись з висновками Головного управління ДПС у Житомирській області, викладеними в акті від 29.05.2023 №9721/06-30-04-07, засобами поштового зв`язку направило до контролюючого органу заперечення на акт перевірки від 17.07.2023 (а.с.24-25).

Листом Головного управління ДПС у Житомирській області від 25.07.2023 № 16517/6/06-30-04-03 (отримано 02.08.2023) товариство було повідомлено про розгляд поданих заперечень 31.07.2023 о 13 год. 00 хв. (а.с.31).

Листом Головного управління ДПС у Житомирській області від 03.08.2023 №17070/6/06/30-04-03-19 про надання відповіді на заперечення (отримано 08.08.2023) позивачу повідомлено, що в ході проведення засідання постійно діючою комісією з розгляду спірних питань ГУ ДПС розглянуто всі наведені аргументи з поданому запереченні від 17.07.2023 №1707-1 та прийнято рішення, що дані аргументи не спростовують фактів порушень, відображених в акті камеральної перевірки від 29.05.2023 №9721/06-30-04-07, у зв`язку із чим заперечення залишені без задоволення (а.с.34-35).

На підставі вищевказаного акту перевірки, ГУ ДПС у Житомирській області було винесено податкове повідомлення-рішення від 04.08.2023 № 07, яким до позивача застосовано штрафні санкції на суму 5100 грн. (а.с. 28-29). Зазначене податкове повідомлення-рішення отримане позивачем засобами поштового зв`язку 08.08.2023.

Не погодившись із вказаним податковим повідомленням-рішенням, позивач направив до Державної податкової служби України скаргу №1008-1 від 10.08.2023 (а.с. 38-40).

ДПС України, за результатами розгляду скарги ТОВ "Комфорт Буд Сервіс" прийнято рішення від 09.10.2023 №300061/6/99-00-06-03-02-06, яким податкове повідомлення-рішення від 04.08.2023 № 07, складене ГУ ДПС у Житомирській області залишено без змін, а скаргу без задоволення (а.с. 43-44).

Не погоджуючись з правомірністю прийняття відповідачем цього податкового повідомлення-рішення, позивач звернувся з даним позовом до суду, з приводу чого суд зазначає таке.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковим кодексом України (далі - ПК України).

Підпунктом 16.1.3. пункту 16.1. статті 16 ПК України визначено обов?язок платника податку подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов?язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Відповідно по пункту 49.1. статті 41 ПК України, податкова декларація подається за звітний період в установлені цим Кодексом строки контролюючому органу, в якому перебуває на обліку платник податків.

Пунктом 49.2. статті 49 ПК України передбачено, що платник податків зобов?язаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період, в якому виникають об?єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є.

Податкова звітність з податку на додану вартість відповідно по пункту 49.4. статті 49 ПКУ подається в електронній формі контролюючому органу всіма платниками цього податку з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".

Пунктом 49.18. статті 49 ПК України визначено, що податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює: 49.18.1. календарному місяцю (у тому числі в разі сплати місячних авансових внесків) - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

Податкова декларація з додатку на додану вартість відповідно до пункту 203.1. статті 203 ПКУ подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

Відповідальність платника передбачена пунктом 120.1 статті 120 глави 11 розділу ІІ ПК України а саме: за неподання (крім випадків, якщо податкова декларація не подається відповідно до пункту 49.2 статі 49 цього Кодексу) або несвоєчасне подання платником податків або іншими особами, зобов?язаними нараховувати і сплачувати податки та збори, платежі, контроль за сплатою яких покладено на контролюючі органи, податкових декларацій (розрахунків), а також іншої звітності, обов?язок подання якої до контролюючих органів передбачено цим Кодексом, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 340 гривень, за кожне таке неподання або несвоєчасне подання. Ті самі дії, вчинені платником податків, до якого протягом року було застосовано штраф за таке порушення, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 1020 гривень за кожне таке неподання або несвоєчасне подання.

Як вбачається із матеріалів справи, камеральною перевіркою встановлено неподання позивачем податкової звітності з податку на додану вартість за жовтень-грудень 2022, січень-лютий 2023 року. Окрім того, в акті перевірки зазначено, що за наявною в базах даних інформації до платника протягом року застосовувались штрафні санкції, передбачені пунктом 120.1 статті 120 розділу ІІ Податкового кодексу України від 2 грудня 2010 року №2755-VI, податковим повідомленням-рішенням від 15.09.2022 №7 в розмірі 1360 грн.

Разом з тим, позивачем не спростовуються порушення, встановлені в акті перевірки, а єдиною підставою звернення позивача до суду із цим позовом слугувало те, акт перевірки йому було надіслано лише 30.06.2023, тобто через 24 робочих дні після його реєстрації, чим контролюючий орган порушив норми п. 76.2 ст. 76 та 86.2 ст. 86 ПК України, що на думку позивача тягне за собою незаконність такого акту перевірки та винесеного на його підставі податкового повідомлення-рішення, з приводу чого суд зазначає наступне.

Згідно із положеннями ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України «Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні», своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.13 статті 141 цього Кодексу, на підставі даних Реєстру пунктів обміну іноземної валюти.

Відповідно до п. 86.2 статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Згідно із пунктом 86.7 статті 86 ПК України, у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Підпунктом 86.7.1 пункту 86.7 статті 86 передбачено, що акт перевірки, заперечення до акта перевірки та/або додаткові документи і пояснення, у разі їх подання платником податку у визначеному цим пунктом порядку (далі - матеріали перевірки), розглядаються комісією такого контролюючого органу з питань розгляду заперечень та пояснень до актів перевірок (далі - комісія з питань розгляду заперечень), яка є постійно діючим колегіальним органом контролюючого органу. Склад комісії та порядок її роботи затверджуються наказом керівника контролюючого органу. Розгляд матеріалів перевірки здійснюється комісією з питань розгляду заперечень контролюючого органу протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень відповідно до цього пункту (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у запереченнях, додаткових документах та поясненнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Відповідно до підпункту 86.7.5 пункту 86.7 статті 86 ПК України, податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному підпунктом 86.7.1 цього пункту.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено, що, дійсно, акт камеральної перевірки зареєстровано 29.05.2023, а відправлено платнику податків 30.06.2023, що підтверджується штампом оператора поштового зв`язку на конверті, в якому позивач отримав акт перевірки (а.с.22).

У той же час, за встановлених обставин, суд вважає, що даний факт не є таким порушенням, що впливає на суть оскаржуваного позивачем рішення суб`єкта владних повноважень та відповідно не може бути підставою для його скасування.

Наведене відповідає правовому висновку Верховного Суду у постанові від 22.05.2020 у справі №825/2328/16, згідно з яким порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи з міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що у відповідності до практики Європейського суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справі № 813/1790/18.

Водночас під час розгляду цієї справи судом не встановлено таких порушень процедури прийняття рішення, які б могли вплинути на кінцевий результат розгляду відповідачем питання про застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій.

Отже, суд не знаходить підстав для визнання протиправним та скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення у зв`язку з процедурними порушеннями при оформленні результатів камеральної перевірки.

З урахуванням наведеного, за наслідком розгляду даного спору, суд дійшов висновку про те, що висновки акта камеральної перевірки знайшли своє підтвердження, тому оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 04.08.2023 № 07 на суму 5100,00 гр. є законним та не підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За наслідком розгляду даного спору, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги є необґрунтованими, не знайшли свого підтвердження під час розгляду спору в суді та задоволенню не підлягають.

Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати належить покласти на позивача.

Керуючись статями 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.