Справа № 200/5394/25
Суддя: Буряк І.В.
Дата ухвалення: 2025-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

28 серпня 2025 року Справа №200/5394/25

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Буряк І.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИЛА:

Позивач, ОСОБА_1 , через свого представника, звернулась до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Військової частини НОМЕР_2 , в якому просить суд:

визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_2 щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 16.02.2020 по 09.07.2025 включно;

зобов`язати військову частину НОМЕР_2 нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 16.02.2020 по 09.07.2025 включно у сумі 323 319 гривень 54 копійки.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 04.08.2025 у зазначеній справі відкрито провадження.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Вивчивши подані матеріали, суд приходить до висновку, що дана позовна заява не відповідає вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на наступне.

Частиною 1, 2 ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. (ч. 3 ст. 122 КАС України)

Предметом спору у цій справі є стягнення середнього заробітку за час несвоєчасного розрахунку при звільненні, тому для визначення строків звернення до суду суд застосовує положення ст. 233 Кодексу Законів про працю України (далі КЗпП України).

Зміст позову свідчить, що загальна сума несвоєчасно виплаченого заробітку складає 116 646,89 грн, серед яких:

9 244,57 грн, сплачено відповідачем 18.06.2021 на виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду від 24.02.2021 у справі № 200/242/21-а;

33 897,22 грн сплачено відповідачем 30.08.2021 на виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду від 30.06.2021 у справі № 200/1236/21-а;

61 892,30 грн сплачено відповідачем 23.02.2022 на виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду від 30.06.2021 у справі № 200/1236/21-а;

11 612,80 грн сплачено відповідачем 10.07.2025 на виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду від 23.12.2022 у справі № 200/1236/21-а.

Стаття 233 КЗпП України з 18.06.2021 по 23.02.2022 була викладена у такій редакції: «Працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення.

Офіційне тлумачення положення ч. 1. ст. 233 КЗпП України викладено у рішенні Конституційного Суду України від 22.02.2012 № 4-рп/2012 у справі за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_2 щодо офіційного тлумачення положень статті 233 Кодексу законів про працю України у взаємозв`язку з положеннями статей 117, 237-1 цього кодексу, а саме суд конституційної юрисдикції вирішив, що в аспекті конституційного звернення положення частини першої статті 233 Кодексу законів про працю України у взаємозв`язку з положеннями статей 116, 117, 237-1 цього кодексу слід розуміти так, що для звернення працівника до суду з заявою про вирішення трудового спору щодо стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку при звільненні … встановлено тримісячний строк, перебіг якого розпочинається з дня, коли звільнений працівник дізнався або повинен був дізнатися про те, що власник або уповноважений ним орган, з вини якого сталася затримка виплати всіх належних при звільненні сум, фактично з ним розрахувався.

У розрізі обставин цієї справи позивач власне зазначає дати, коли відповідач з нею розрахувався: 18.06.2021, 30.08.2021, 23.02.2022, тобто саме з цих дат розпочинається перебіг 3-місячного строку звернення до суду із позовом про стягнення середнього заробітку за час несвоєчасного розрахунку при звільненні.

Натомість із відповідним позовом позивач звернулася 21.07.2025, тобто пропустила установлений законодавством 3 місячний строк звернення (передбачений законодавством, як на момент виникнення права звернення, так і на момент звернення) із відповідними позовними вимогами за період з 18.06.2021, з 30.08.2021, з 23.02.2022.

Проте разом з позовом позивачем заяву про поновлення строку звернення до суду не подано.

Відповідно ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Керуючись ч. 1 ст. 123 КАС України, суд наголошує, що позивач має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до суду, в якій вказати підстави для поновлення такого строку.

Також суд звертає увагу позивача на наявність права позивача надати позовну заяву з уточненими позовними вимогами, які уповноважують суд здійснити захист порушених прав позивача з дати, яка входить до встановленого КЗпП України 3-місячного строку звернення та відповідно клопотати про повернення надміру сплаченого судового збору

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 161,169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказами на підтвердження поважності пропуску строку звернення з позовом.

Повідомити позивачу, що вищевказані документи можуть бути подані до суду шляхом направлення їх через підсистему "Електронний суд".

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява (у відповідній частині) підлягає залишенню судом без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Буряк