Справа № 520/22923/25
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2025-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення заяви без розгляду

27 серпня 2025 р. Справа №520/22923/25
Суддя Харківського окружного адміністративного суду Олексій Котеньов, розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 27.08.2025 повернуто позовну заяву позивачу.

26.08.2025 року представником позивача подано заяву про забезпечення позову, в якій він просить суд зобов`язати посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 на час розгляду відповідного позову видалити відомості з електронного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів "Оберіг" відомості, щодо порушень правил військового обліку громадянином ОСОБА_1 та напрвити відповідну інформацію до органів Національної поліції.

Відповідно до статті 152 КАС України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі і повинна містити:1) найменування суду; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Якщо заява про забезпечення позову подається до відкриття провадження у справі, в такій заяві додатково зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших осіб, які можуть отримати статус учасника справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, а також відомі заявнику реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Приписи ч. 1 ст. 57 КАС України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з ч. 4 ст. 59 КАС України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Положення ч. 2 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" визначають, що ордер - це письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката.

Частина 4 цієї статті передбачає, що адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Пунктом 4 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 № 41 (далі-Положення № 41) передбачено, що Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Приписами пункту 12 Положення № 41 визначено, що ордер містить наступні реквізити, зокрема: п.п. 12.9. "Дату видачі ордера".

Ордер, поданий до позову представником Альошиним Владиславом, який подав позовну заяву та заяву про забезпечення позову до суду через електронну пошту, виписаний на представництво інтересів ОСОБА_1 .

Зі змісту ордеру серії АР №1187365 вбачається, що він не містить обов`язкового реквізиту "Дата видачі ордера", що виключає можливість визнання його належним та достатнім підтвердженням повноважень адвоката на представництво інтересів позивача у даній справі.

Суд зазначає, що "Дата видачі ордера" є обов`язковим реквізитом, оскільки визначає момент виникнення повноважень адвоката та дозволяє суду перевірити їх чинність на момент вчинення процесуальних дій; її відсутність ставить під сумнів належність та дійсність представництва.

Викладене, у свою чергу, свідчить, що до позовної заяви не додано документів, які б підтверджували волевиявлення позивача на надання повноважень адвокату Альошину Владиславу щодо його представництва та права підпису процесуальних документів, які подаються до суду. Таким чином, позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати.

Наведений вище висновок суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 30.04.2020 по справі № 640/687/19.

Також судом встановлено, що позовна заява подана адвокатом за допомогою електронної пошти, з цього приводу суд зазначає таке.

Згідно з ч.2 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Своєю чергою суддя зазначає, що ч.8 ст.18 КАС України закріплено, що особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Також вказаною вище нормою встановлено, що реєстрація в ЄСІТС не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.

При цьому варто наголосити, що згідно з частиною 6 статті 18 КАС України, адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку.

Частинами 7, 8 статті 44 КАС України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням ЄСІТС, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням ЄСІТС в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з частиною 10 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Суддя зазначає, що підпунктом 15.17 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади України.

У газеті "Голос України" від 04.09.2021 №168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС - "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистеми відеоконференцзв`язку.

Таким чином, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС почали офіційно функціонувати з 05.10.2021.

Відповідно до пунктів 24 - 27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21, підсистема «Електронний суд» (далі - Електронний суд) - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою https://wiki.court.gov.ua.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи з використанням підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".

Враховуючи викладене вище, суд зазначає, що звернення до суду із позовом за допомогою електронної пошти з (або без) використанням електронного підпису, є способом, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Аналогічного висновку щодо порядку надсилання процесуальних документів до суду в електронному вигляді дійшов Верховний Суд в ухвалах від 20 жовтня 2021 року у справі № 560/4341/20, від 21 жовтня 2021 року у справі № 560/3227/20, від 14 лютого 2022 року у справі № 640/1796/20, від 27 квітня 2022 у справі № 160/10831/21, від 08 вересня 2022 року у справі № 320/15294/21, від 08 вересня 2022 року у справі № 460/7617/21.

З дослідження змісту адміністративного позову встановлено, що представник позивача надіслав позовну заяву на електронну адресу суду, а не за допомогою підсистеми «Електронний суд», що свідчить про використання ним способу звернення до суду, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Водночас суд наголошує, що обмеження, пов`язані з використанням підсистеми «Електронний суд», у тому числі щодо подання процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не створюють перешкод для реалізації права на доступ до правосуддя.

Аналогічні висновки викладено і Другим апеляційним адміністративним судом в ухвалі від 27.11.2024 року, і Верховним Судом в ухвалі від 17.01.2025 року у справі №520/31091/24.

Відтак, з огляду на викладене, у суду відсутні підстави вважати, що адміністративний позов та заява про забезпечення підписано належним чином, оскільки він був направлений на електронну поштову адресу суду та, відповідно, не містить відомостей про накладення кваліфікованого електронного підпису із застосуванням посиленого сертифіката відкритого ключа та доказів перевірки такого підпису, що може бути здійснено виключно при поданні позову через підсистему «Електронний суд».

Суд уже констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів (див. рішення від 21 жовтня 2010 року у справі Дія-97 проти України (Diya 97 v. Ukraine), заява № 19164/04, п. 47, з подальшими посиланнями).

Враховуючи, що до заяви про забезпечення позову не додано документів, які б підтверджували волевиявлення позивача на надання повноважень адвокату Альошину Владиславу щодо його представництва у Харківському окружному адміністративному суді, суд приходить до висновку, що заява про забезпечення позову підлягає поверненню як така, що підписана особою, яка не має права її підписувати.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне повернути позивачу заяву про забезпечення позову без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 166, 167, 248, 256, 294 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Повернути без розгляду заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу у повному обсязі виготовлено та підписано 27 серпня 2025 року.

Суддя Олексій КОТЕНЬОВ