Справа № 340/2550/25
Суддя: Сафронова С.В.
Дата ухвалення: 2025-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
25 серпня 2025 року м. Дніпросправа № 340/2550/25
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Сафронової С.В. (доповідач),
суддів: Чепурнова Д.В., Коршуна А.О.,
розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17 червня 2025 року у справі №340/2550/25 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,
До Третього апеляційного адміністративного суду через систему Електронний суд надійшла апеляційна скарга ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17 червня 2025 року у справі №340/2550/25.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 04.08.2025 зазначену апеляційну скаргу залишено без руху та встановлено скаржнику строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання копії цієї ухвали шляхом направлення до суду заяви про поновлення строку із зазначенням поважних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.
05.08.2025 року до суду апеляційної інстанції надійшла заява про поновлення строку на апеляційне оскарження та зазначає, що відповідно до бойового розпорядження Командувача ОК « ІНФОРМАЦІЯ_3 » № 1/562 ДСК від 08.07.2025 року, єдиний штатний юрист - капітан юстиції ОСОБА_2 , який обіймає посаду помічника начальника ІНФОРМАЦІЯ_4 з правової роботи, був відряджений для виконання спеціальних завдань у зоні бойових дій. (докази долучаються). Слід врахувати, що посада офіцера юстиції в територіальному центрі є єдиною та не передбачає дублювання чи заміни іншими працівниками., у період його відрядження жоден інший співробітник не мав повноважень та відповідної кваліфікації для забезпечення належного процесуального представництва інтересів ТЦК у суді. Таким чином, відповідач був об`єктивно позбавлений можливості реалізувати своє право на апеляційне оскарження у встановлений законом строк. Прошу суд визнати дані обставини поважними причинами пропуску строку, скільки вони безпосередньо пов`язані з виконанням бойових (службових) обов`язків у період воєнного стану, вони мають надзвичайний, непередбачуваний та непереборний характер, що унеможливлює обрання альтернативної поведінки. Вони не були наслідком бездіяльності або недобросовісної поведінки відповідача. Скаржник (Відповідач) клопоче про поновлення строку на звернення до суду апеляційної інстанції з метою оскарження рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду у даній справі.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 07.08.2025 зазначену апеляційну скаргу залишено без руху та встановлено скаржнику строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання копії цієї ухвали шляхом направлення до суду документу, який підтверджує факт сплати судового збору у визначеному законодавством України розмірі - 1453,44 грн, доказів надсилання іншим учасникам справи листом з описом вкладення копії поданої ІНФОРМАЦІЯ_5 апеляційної скарги з доданими до неї документами.
07.08.2025 від ІНФОРМАЦІЯ_1 до суду надійшло клопотання врахування майнового стану та відстрочення сплати судового збору по справі № 340/2550/25 за подання апеляційної скарги ІНФОРМАЦІЯ_6 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17 червня 2025 року у справі № 340/2550/25.
Копію ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 07.08.2025 отримано відповідачем 10.08.2025 відповідно до довідки про доставку електронного документа через підсистему "Електронного суду".
Вивичивши вищевказані клопотання, суд зазначає наступне.
Статтею 44 КАС України, передбачено обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо сплати судового збору.
Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом.
Такими процесуальними обов`язками учасників справи визначено, крім іншого, дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень, а також виконання встановлених законом вимог щодо оформлення апеляційної скарги, зокрема, надання документу про сплату судового збору, у тому числі, на підставі ухвали суду апеляційної інстанції про залишення скарги без руху.
Таким чином, апелянт, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційний перегляд справи, повинен забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону і суду, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту, в тому числі щодо надання документа про сплату судового збору, для чого, як особа, зацікавлена у її поданні, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
Це стосується і заявників, які, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, діють як суб`єкти владних повноважень й, до того ж, є бюджетними установами, фінансування яких здійснюється з Державного бюджету України, у тому числі щодо видатків на сплату судового збору.
Як зазначив Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у пункті 39 справи "Устименко проти України", принцип рівності сторін вимагає надання кожній стороні розумної можливості представити свою справу за таких умов, які не ставлять його у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною. Кожній стороні повинна бути надана можливість знати про зауваження або докази, надані іншою стороною, включаючи апеляційну скаргу, та надати власні зауваження з цього приводу.
У пунктах 46, 47 цього ж Рішення ЄСПЛ вказує на те, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі "Рябих проти Росії". Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі "Пономарьов проти України").
Крім того неналежна організація процесу із оскарження судових рішень з боку відповідальних осіб та виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.
Колегія суддів звертає увагу на те, що державні органи є рівними перед законом і судом, поряд з іншими учасниками справи, та зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі при оскарженні судових рішень в апеляційному порядку, та не можуть зловживати наданими їм процесуальними правами.
До того ж, підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги.
Згідно з ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Наведена норма кореспондується зі ст. 8 Закону України "Про судовий збір", згідно якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.
З наведених положень Закону вбачається, що їх застосування підлягає виключно до осіб, рівень статків яких обмежений, з метою усунення для таких осіб перешкод фінансового характеру для доступу до правосуддя. Інших, ніж незадовільний майновий стан особи, підстав законодавством не визначено.
Таким чином, фактично єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є незадовільний майновий стан скаржника.
Обмежене фінансування бюджетної установи, суб`єкта владних повноважень, не може бути підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.
Отже, незабезпечення державою достатнього фінансування органу державної влади, що діє в її інтересах, не може бути визнано достатньою підставою для відстрочення від сплати судового збору
Враховуючи вищевказане, слід зазначити про відсутність підстав для відстрочення сплати судового збору.
Отже, колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 про відстрочення сплати судового збору
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 про відстрочення сплати судового збору на усунення недоліків апеляційної скарги - відмовити.
Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17 червня 2025 року у справі №340/2550/25.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.
Головуючий - суддя С.В. Сафронова
суддя Д.В. Чепурнов
суддя А.О. Коршун