Справа № 320/19429/24
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2025-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

22 серпня 2025 року м.Київ № 320/19429/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши у порядку письмового провадження клопотанням про заміну відповідача у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Служби безпеки України в м. Києві та Київській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Служби безпеки України в м. Києві та Київській області, у якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області, яка полягає у не підготовці та ненадані до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 за нормами чинними станом на 01.01.2023 для здійснення обчислення та перерахунку з 01.02.2023 основного розміру його пенсії;

- зобов`язати Головне управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення станом на 01 січня 2023 року за відповідною або аналогічною посадою, яку ОСОБА_1 займав на дату звільнення із служби у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», на 01 січня 2023 року, який складав 2684,00 грн., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України № 704 від 30.08.2017 та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавку доплати, підвищення та премії), обчислених із перерахованих розмірів посадового окладу та окладу за військове звання, для здійснення обчислення та перерахунку з 01.02.2023 основного розміру його пенсії.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розгляд здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Надалі, до суду від Головного управління Служби безпеки України в м. Києві та Київській області надійшло клопотання про заміну відповідача, в якому заявник просить суд розглянути питання щодо заміни у справі №320/19429/24 Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області () як неналежного відповідача на належних відповідачів - Кабінет Міністрів України (код ЄДРПОУ невідомий; м. Київ, вул. Грушевського, 12/2), Пенсійний фонду України (; м. Київ, вул. Бастіонна, 9), Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області, від виконання обумовлених «Порядком проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45, на підставі ч. 4 ст. 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» обов?язків якими прямо залежить оформлення запитуваної позивачем довідки для перерахунку його пенсії. Також, відповідач клопоче про залучення його до участі у справі як третьої особи.

Розглянувши зазначене клопотання про заміну первісного відповідача на належного у справі, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до вимог частини третьої статті 48 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Вимогами частини четвертої статті 48 КАС України визначено, що якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави. За приписами частини п`ятої статті 48 КАС України під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Суд при вирішенні клопотання бере до уваги наступне.

Позовних вимог до установ Кабінету Міністрів України, Пенсійного фонду України та Головного управління ПФУ у Київській області позивачем не заявлено і в якості відповідачів Кабінет Міністрів України, Пенсійний фонд України та Головне управління ПФУ у Київській області і не зазначено.

У зв`язку з цим суд звертає увагу на те, що в силу положень частини третьої статті 48 КАС України, а також враховуючи частину п`яту статті 48 КАС України, співвідповідач за певних обставин може бути залучений у справі, однак, за заявою позивача. Відповідач не наділений правом такої ініціативи.

Слід додати, що відповідно до частини третьої статті 9 КАС України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд. Відтак, саме позивач вирішує які вимоги заявити та як їх обґрунтувати, самостійно керує своєю процесуальною поведінкою в цьому аспекті. Питання відповідності цих вимог законодавству та їх обґрунтованості надалі вирішується судом

Частиною другою вказаної статті визначено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Враховуючи принцип диспозитивності, іншими словами право позивача обирати оптимальну міру поведінки, визначати відповідача, який на його думку порушив його права, позовні вимоги до нього, ухвалою позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи та проведення судового засідання, в порядку ст. 263 КАС України.

За таких обставин клопотання представника відповідача про залучення до участі в справі в якості співвідповідачів - Кабінет Міністрів України, Пенсійний фонд України та Головне управління ПФУ у Київській області у цій справі є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Щодо клопотання відповідача про залучення його до участі у справі як третьої особи, суд зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Згідно частин четвертої, п`ятої статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

З аналізу вказаних норм встановлено, що необхідною умовою залучення третіх осіб є той факт, що судове рішення у справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки осіб, які не є стороною у справі.

Водночас сам учасник справи, який вже визначений судом як відповідач, не може бути одночасно і третьою особою, оскільки він вже є повноправним учасником справи із відповідними процесуальними правами та обов`язками.

Таким чином, підстав для задоволення клопотання відповідача про залучення його до участі у справі як третьої особи суд не вбачає.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 48, 241, 243, 248, 256 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області про залучення до участі в справі в якості співвідповідачів - Кабінет Міністрів України, Пенсійний фонд України та Головне управління ПФУ у Київській області, - відмовити.

У задоволенні клопотання Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області про залучення його до участі в справі в якості третьої особи, - відмовити.

Копію ухвали суду направити (видати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Лисенко В.І.