Справа № 240/35461/23
Суддя: Токарева Марія Сергіївна
Дата ухвалення: 2025-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2025 року м. Житомир справа № 240/35461/23

категорія 111030600

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Токаревої М.С., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Профуна" до Головного управління ДПС у Житомирській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Профуна" із позовом, в якому просить:

- визнати протиправними та скасувати Рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних:

- № 9480418/40350487 від 06.09.2023 про відмову в реєстрації податкової накладної Товариства з обмеженою відповідальністю «Профуна» № 33 від 01.09.2022;

- № 9549300/40350487 від 19.09.2023 про відмову в реєстрації податкової накладної Товариства з обмеженою відповідальністю «Профуна» № 34 від 02.09.2022;

- №9549301/40350487 від 19.09.2023 про відмову в ресстрації податкової накладної Товариства з обмеженою відповідальністю «Профуна» №35 від 02.09.2022;

- № 9532137/40350487 від 15.09.2023 про відмову в реєстрації податкової накладної Товариства з обмеженою відповідальністю «Профуна» № 36 від 05.09.2022;

- №9513540/40350487 від 13.09.2023 про відмову в реєстрації податкової накладної Товариства з обмеженою відповідальністю «Профуна» № 37 від 06.09.2022;

- №9513541/40350487 від 13.09.2023 про відмову в реєстрації податкової накладної Товариства з обмеженою відповідальністю «Профуна» №38 від 07.09.2022;

- №9513539/40350487 від 13.09.2023 про відмову в реєстрації податкової накладної Товариства з обмеженою відповідальністю «Профуна» №39 від 08.09.2022;

- №9513538/40350487 від 13.09.2023 про відмову в реєстрації податкової накладної Товариства з обмеженою відповідальністю «Профуна» № 40 від 09.09.2022;

- №9513542/40350487 від 13.09.2023 про відмову в реєстрації податкової накладної Товариства з обмеженою відповідальністю «Профуна» № 41 від 09.09.2022;

- №9612555/40350487 від 28.09.2023 про відмову в реєстрації податкової накладної Товариства з обмеженою відповідальністю «Профуна» № 42 від 12.09.2022;

- №9573278/40350487 від 21.09.2023 про відмову в реєстрації податкової накладної Товариства з обмеженою відповідальністю «Профуна» №43 від 13.09.2022 року.

- зобов`язати Державну податкову службу України () зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних:

- податкову накладну № 33 від 01.09.2022 року;

- податкову накладну № 34 від 02.09.2022 року;

- податкову накладну № 35 від 02.09.2022 року;

- податкову накладну № 36 від 05.09.2022 року:

- податкову накладну № 37 від 06.09.2022 року;

- податкову накладну № 38 від 07.09.2022 року;

- податкову накладну № 39 від 08.09.2022 року;

- податкову накладну № 40 від 09.09.2022 року;

- податкову накладну №41 від 09.09.2022 року;

- податкову накладну № 42 від 12.09.2022 року;

- податкову накладну № 43 від 13.09.2022 року, подані Товариством з обмеженою відповідальністю «Профуна» ().

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржувані рішення були прийняті контролюючим органом з грубим порушенням процедури, без дотримання принципу правової визначеності, без достатніх підстав та з порушенням Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку корегування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 11.12.2019 №1165, п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України. Наголошує, що в квитанціях контролюючий орган вказав на те, що платник податку відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків. Запропонував надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПК/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Разом з тим, така квитанція не містить інформації, щодо документів необхідних контролюючому органу для прийняття рішення про реєстрацію спірної податкової накладної. Не зважаючи на подання пояснень та документів у їх підтвердження контролюючий орган прийняв рішення про відмову у реєстрації податкових накладних з підстав ненадання/частковим наданням додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрите провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників (у порядку письмового провадження).

До суду надійшов відзив на позов Головного управління ДПС України в Житомирській області, в якому представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Свою позицію мотивував посиланням на відповідність спірних рішень вимогам чинного законодавства, зокрема, Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165. Зазначив, що реєстрацію, складених ТОВ "Профуна" податкових накладних, у Реєстрі зупинено з огляду на їх відповідність пункту 8 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Вказує, що у зв`язку з необхідністю отримання від позивача додаткових пояснень та/або документів для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН контролюючим органом 07.09.2023, 19.09.2023 направлено Повідомлення №9485407/40350487, №9485408/40350487, №9485406/4035048'', №9549326/40350487. Позивачем надано не в повному обсязі додаткові документи та пояснення на пропозицію контролюючого органу оформлену в Повідомленнях від 07.09.2023, 19.09.2023. За встановлених обставин контролюючий орган не міг прийняти іншого рішення, ніж відмовити в реєстрації податкових накладних. Щодо рішень про відмову у реєстрації ПН/РК в ЄРПН від 06.09.2023 №9480418/40350487, від 13.09.2023 року № 9513540/40350487, №9513541/40350487, №9513539/40350487, №9513538/40350487, №9513542/40350487, від 28.09.2023 року №9612555/40350487, від 21.09.2023 року №9573278/40350487. Підставою відмови в реєстрації вищезазначених податкових накладних стало надання платником податку копій документів, складених із порушенням Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16.07.1999 №996-XIV (зі змінами) та наказу Мінфіну України «Про затвердження положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку» від 24.05.1995 №88, а саме відсутні: ПІБ в акті, підпис та печатки на видаткових накладних, крім того, в перевізника відсутні відомості щодо транспортних засобів.

До суду надійшов також відзив на позов Державної податкової служби України, в якому представник вказаного відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Відповідачем було подано до суду клопотання про розгляд справи у порядку загального провадження.

Представник позивача подав до суду відповідь на відзив, в якій просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Ухвалою суду у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Житомирській області про розгляд справи у порядку загального провадження відмовлено.

Головне управління ДПС України в Житомирській області подало до суду додаткові пояснення у справі, в яких представник відповідача вказує, що позивачем до контролюючого органу були наданні товарно-транспортні накладні №Р33 від 01.09.2022, №Р34 від 02.09.2022, №Р35 від 02.09.2022, №Р36 від 05.09.2022, №Р37 від 06.09.2022, №Р38 від 07.09.2022, №Р39 від 08.09.2022, №Р40 від 09.09.2022, №Р41 від 09.09.2022, №Р42 від 12.09.2022, №Р43 від 13.09.2022, з яких вбачається, що автомобільним перевізником було ТОВ «Профуна», відповідно перевезення здійснювалось транспортним засобом MAN з державним номерним знаком НОМЕР_1 . Однак, автомобіль МАN НОМЕР_2 , яким відповідно до вищезгаданих товарно-транспортних накладних були здійсненні перевезення відсутній у ТОВ «Профуна» на праві власності.

ТОВ «Профуна» подало до суду додаткові пояснення у справі, в яких представник позивача вказує, що транспортний засіб перебував у користуванні ТОВ «Профуна» згідно договору оренди транспортного засобу № 10 від 01.09.2022 року укладеного з ФОП ОСОБА_1 та акту приймання-передачі до договору від 01.09.2022 року. Оплата послуг за перевезення товару цим транспортним засобом на користь ФОП ОСОБА_1 підтверджується платіжними дорученнями №471 від 13.09.2022 року та №526 від 17.10.2022.

Згідно з частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши докази, які містяться в матеріалах справи, суд встановив наступне.

03.01.2020 ТОВ Профуна (постачальник) та ТОВ Волиньфур (покупець) уклали договір поставки №03/01-20 (далі - договір), за умовами якого постачальник зобов`язується поставити у власність покупцю корм (далі - товар), назва товару, кількість, ціна та загальна сума визначається сторонами в рахунках - фактурах та видаткових накладних до цього договору, а покупець зобов`язується прийняти товар та оплатити його на умовах даного договору.

Пунктами 10.1-10.2 договору передбачено, що цей договір набуває чинності з моменту підписання його сторонами і діє до 31.12.2020 включно, але в будь якому разі до повного виконання своїх обов`язків по договору. Якщо жодна зі сторін не заявить в письмовому вигляді за 30 днів до дня закінчення строку дії договору, договір вважається пролонгованим на 1 рік на тих самих умовах.

По факту поставки товару на підставі договору ТОВ Профуна (постачальник) та ТОВ Волиньфур (покупець) підписали видаткові накладні №33 від 01.09.2022, №34 від 02.09.2022, №35 від 02.09.2022, №36 від 05.09.2022, №37 від 06.09.2022, №38 від 07.09.2022, №39 від 08.09.2022, №40 від 09.09.2022, №41 від 09.09.2022, №42 від 12.09.2022, №43 від 13.09.2022.

Перевезення товару здійснено відповідно до товаро-транспортних накладних №Р33 від 01.09.2022, №Р34 від 02.09.2022, Р35 від 02.09.2022, Р36 від 05.09.2022, Р37 від 06.09.2022, Р38 від 07.09.2022, Р39 від 08.09.2022, Р40 від 09.09.2022, Р41 від 09.09.2022, Р42 від 12.09.2022, Р43 від 13.09.2022.

По факту першої події ТОВ Профуна оформило податкові накладні № 33 від 01.09.2022,№ 34 від 02.09.2022, № 35 від 02.09.2022, № 36 від 05.09.2022, № 37 від 06.09.2022, № 38 від 07.09.2022, № 39 від 08.09.2022, № 40 від 09.09.2022, № 41 від 09.09.2022, №42 від 12.09.2022, № 43 від 13.09.2022, які подало до Державної податкової служби України для проведення реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Вказані накладні доставлені до контролюючого органу, прийняті, однак відповідно до п. 201.16 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація накладних зупинена, на підтвердження чого надіслано підприємству квитанції.

У цих квитанціях зазначається, що реєстрація накладних зупинена, оскільки платник податку відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків. Додатково повідомлено, що показник "D"=4.5416%, "P"=0 Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПК/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

ТОВ Профуна надало письмові пояснення з копіями документів щодо складання податкових накладних № 33 від 01.09.2022,№ 34 від 02.09.2022, № 35 від 02.09.2022, № 36 від 05.09.2022, № 37 від 06.09.2022, № 38 від 07.09.2022, № 39 від 08.09.2022, № 40 від 09.09.2022, № 41 від 09.09.2022, №42 від 12.09.2022, № 43 від 13.09.2022, реєстрацію яких було зупинено.

Контролюючим органом були направлені позивачу повідомлення 07.09.2022, 09.09.2022 №9485407/40350487, №9485408/40350487, №9485406/4035048'', №9549326/40350487 про необхідність подання додаткових письмових пояснення реєстрацію яких було зупинено

За результатами розгляду поданих позивачем пояснень та копій документів, Комісією, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації позивача повідомлено, що подані документи прийнято до розгляду, втім Комісією прийнято рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №9549300/40350487 від 19.09.2023 про відмову у реєстрації податкової накладної №34 від 02.09.2022, №9549301/40350487 від 19.09.2023 про відмову у реєстрації податкової накладної №35 від 02.09.2022, №9532137/40350487 від 15.09.223 про відмову у реєстрації податкової накладної №36 від 05.09.2022, №9612555/40350487 від 12.09.2023 про відмову у реєстрації податкової накладної №42 від 12.09.2022.

Причиною відмови в реєстрації податкових накладних стало ненадання/частковим наданням додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку.

Крім того, Комісією прийнято рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №9480418/40350487 від 01.09.2023 про відмову у реєстрації податкової накладної №33 від 01.09.2022, №9513540/40350487 від 06.06.2023 про відмову у реєстрації податкової накладної №37 від 06.09.2022, №9513541/40350487 від 13.09.2023 про відмову у реєстрації податкової накладної №38 від 07.09.2022, №9513539/40350487 від 13.09.2023 про відмову у реєстрації податкової накладної №39 від 08.09.2022, №9513538/40350487 від 13.09.2023 про відмову у реєстрації податкової накладної №40 від 09.09.2022, №9513542 від 13.09.2023 про відмову у реєстрації податкової накладної №41 від 09.09.2022, №9573278/40350487 від 13.09.2023 про відмову у реєстрації податкової накладної №43 від 13.09.2022.

Причиною відмови в реєстрації податкових накладних стало надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства. З додаткової інформації слідує. Що надано копії документів, які складені із порушенням Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16.07.1999 №996-XIV (зі змінами) та наказу Мінфіну України «Про затвердження положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку» від 24.05.1995 №88, а саме відсутні: ПІБ в акті, підпис та печатки на видаткових накладних, крім того, в перевізника відсутні відомості щодо транспортних засобів.

Позивач не погоджується із спірними рішеннями комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а тому звернувся до суду із вказаним позовом за захистом своїх прав.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам та встановленим обставинам справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 67 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

Згідно з пунктом 185.1 статті 185 Податкового кодексу України, операції платників податку з постачання товарів та послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, є об`єктом оподаткування податком на додану вартість.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг, у силу вимог пункту 187.1 статті 187 Податкового кодексу України, вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.

База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (пункт 188.1 статті 188 Податкового кодексу України).

Відповідно до абзацу 1 пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

За приписами пункту 201.7 статті 201 цього Кодексу, податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначений Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 (із змінами і доповненнями, далі - Порядок № 1246).

Відповідно до пункту 12 Порядку № 1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Пунктами 13, 15 Порядку № 1246 передбачено, що за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання зазначеної норми Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 11 грудня 2019 року № 1165 (набрала чинності 01 лютого 2020 року), якою серед іншого затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165).

Відповідно до пункту 4 вказаного Порядку, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

За приписами пункту 5 Порядку № 1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.

Згідно з пунктом 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Пунктом 7 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до пункту 10 Порядку № 1165, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку № 1165).

Відповідно до пункту 25 Порядку № 1165, комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, підставою для зупинення реєстрації податкових накладних слугувало те, що платник податків відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 11 грудня 2019 року №1165 (набрала чинності 01 лютого 2020 року), якою серед іншого затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165).

Відповідно до пункту 4 вказаного Порядку, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу 1 пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 ПК України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 ПК України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Головне управління ДПС у Житомирській області у своїх доводах вказує, що позивач відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.

Разом з тим, суд зауважує, що наведеними вище нормами Порядку №1165 визначений чіткий перелік умов, за яких Комісія ДПС може віднести підприємство до категорії ризикових.

Також названим Порядком установлена певна послідовність дій, яка має передувати прийняттю рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування. Встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на нього завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Однак, відсутність у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної зазначення конкретної підстави відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та порушення визначеної Порядком № 1165 процедури прийняття рішення про відповідність платника податків Критеріям ризиковості платника податку, свідчить про необґрунтованість віднесення даного платника податків до відповідного критерію, що визначений пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податків.

Відтак, квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних № 33 від 01.09.2022,№ 34 від 02.09.2022, № 35 від 02.09.2022, № 36 від 05.09.2022, № 37 від 06.09.2022, № 38 від 07.09.2022, № 39 від 08.09.2022, № 40 від 09.09.2022, № 41 від 09.09.2022, №42 від 12.09.2022, № 43 від 13.09.2022 не відповідають вимогам, що встановлені до них Порядком № 1165.

Крім того, слід звернути увагу, що рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 29.05.2023, ухваленим у справі № 240/4739/23, було зобов`язано Головне управління Державної податкової служби у Житомирській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Профуна", з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Суд наголошує, що контролюючим органом запропоновано платнику податків надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних. Однак, відповідачем мало місце порушення вимог Порядку № 1165, оскільки у сформованих квитанціях чітко не зазначено, які саме копії документів пропонується надати позивачу та чого мають стосуватися пояснення, які у свою чергу були б достатніми для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Загальне посилання контролюючого органу на правомірність зупинення реєстрації податкової накладної на підставі Критеріїв ризиковості платника податків, є протиправним та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, а не будь-яких на власний розсуд.

Водночас, механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначено наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520, яким затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 520).

Пунктом другим Порядку № 520 визначено, що прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Відповідно до пунктів 3, 4 Порядку № 520, комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Разом із тим, пунктом 5 Порядку № 520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, серед яких:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

При цьому, письмові пояснення та копії документів, зазначені у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку (пункти 6, 7 Порядку № 520).

Згідно з вимогами пунктів 9, 10 та 11 Порядку № 520, письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів. Комісія регіонального рівня приймає рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Судом встановлено, що на підтвердження реальності здійснення господарських операцій, позивачем подані пояснення з підтверджуючими документами.

Надаючи оцінку рішенням відповідача, що оскаржуються, суд зазначає, що контролюючий орган визначив загальні підстави прийняття рішень про відмову у реєстрації податкових накладних та не навів конкретної інформації щодо причин та підстав їх прийняття. Водночас, контролюючий орган не сформував конкретних вимог щодо необхідності подання вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності складення та подання податкових накладних, не зазначив яких саме документів не надано та яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних.

Разом з тим, у графі "Додаткова інформація" міститься примітка "зазначити конкретні документи".

В той же час, відповідачем не зазначеного у такій графі конкретних документів, які позивачем не надано.

При цьому, можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного критерію оцінки ступеня ризиків, а також зазначення у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної чіткого переліку документів, чого зроблено не було.

Суд також зазначає, що відсутність певного документа чи ненадання його контролюючому органу не може бути саме по собі підставою для відмови в реєстрації податкової накладної.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 28 червня 2022 року у справі №380/9411/21.

Недотримання податковим органом вимог законодавства на етапі зупинення реєстрації податкових накладних щодо оформлення квитанції прямо вказує на те, що рішення, які прийняті на наступному етапі, тобто рішення Комісії про відмову у реєстрації податкових накладних, теж не є законними.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 10 квітня 2020 у справі №819/330/18.

У постанові від 05 січня 2021 року у справі №640/11321/20 Верховний Суд зазначив, що незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 8 Критеріїв ризиковості платника податку, не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відтак, зважаючи на наявність передбачених законодавством документів, які свідчать про проведення господарської операції між позивачем та його контрагентом, а також враховуючи, що такі документи надавалися контролюючому органу, суд доходить висновку, що у контролюючого органу не було достатніх підстав для відмови у реєстрації вищезазначених накладних.

Однак, звертає увагу на той факт, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарської операції позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України.

Предметом розгляду, у даному випадку, є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації податкових накладних, а не реальність та товарність здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом.

У свою чергу, при реєстрації податкової накладної фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями. А тому суд за результатами розгляду справи не робить висновків щодо реальності операцій за участю позивача, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для реєстрації податкової накладної. При цьому, суд зазначає, що здійснення моніторингу відповідності податкової накладної/ розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення такого моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок, як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Таким чином, зважаючи на наявність достатніх документів для спростування сумнівів щодо ризиковості платника податку та на те, що наданих контролюючому органу документів та письмових пояснень було достатньо для прийняття рішень про реєстрацію податкових накладних, останній не мав правових підстав для відмови позивачу у їх реєстрації.

Надаючи оцінку рішенням відповідача №9480418/40350487 від 01.09.2023 про відмову у реєстрації податкової накладної №33 від 01.09.2022, №9513540/40350487 від 06.06.2023 про відмову у реєстрації податкової накладної №37 від 06.09.2022, №9513541/40350487 від 13.09.2023 про відмову у реєстрації податкової накладної №38 від 07.09.2022, №9513539/40350487 від 13.09.2023 про відмову у реєстрації податкової накладної №39 від 08.09.2022, №9513538/40350487 від 13.09.2023 про відмову у реєстрації податкової накладної №40 від 09.09.2022, №9513542 від 13.09.2023 про відмову у реєстрації податкової накладної №41 від 09.09.2022, №9573278/40350487 від 13.09.2023 про відмову у реєстрації податкової накладної №43 від 13.09.2022, що оскаржуються, суд зазначає, що контролюючий орган вказав, що платником податку надано копії документів, що складені із порушенням законодавства.

Щодо посилання відповідачів на те, що видаткові накладні оформлені неналежним чином (відсутні підписи та печатка), суд зазначає, що неістотні недоліки у видаткових накладних не можуть бути підставою для невизнання господарської операції.

Так, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 12 червня 2018 року по справі № 825/3419/14 зазначив: «Наявність або відсутність окремих документів, а також недоліки в їх оформленні не можуть бути підставою для висновку про відсутність господарських операцій та для відмови платнику ПДВ у формуванні податкового кредиту за рахунок сум цього податку у ціні придбаних товарів (послуг), якщо інші об`єктивні дані свідчать про зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі платника у зв`язку з його господарською діяльністю.

У даному випадку, під час розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів, які спростовували б твердження позивача, та не навів обґрунтованих мотивів прийняття рішень про відмову в реєстрації податкових накладних Товариства з обмеженою відповідальністю "Профуна" в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про обґрунтованість та наявність підстав для задоволення позовних вимог позивача щодо визнання протиправними та скасування рішень Головного управління ДПС у Житомирській області № 9480418/40350487 від 06.09.2023, № 9549300/40350487 від 19.09.2023, №9549301/40350487 від 19.09.2023, № 9532137/40350487 від 15.09.2023, №9513540/40350487 від 13.09.2023, №9513541/40350487 від 13.09.2023, №9513539/40350487 від 13.09.2023, №9513538/40350487 від 13.09.2023, №9513542/40350487 від 13.09.2023, №9612555/40350487 від 28.09.2023, №9573278/40350487 від 21.09.2023.

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну, суд зазначає таке.

Відповідно до вимог пунктів 201.1, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків.

У той же час, наведені норми розраховані на відсутність спірних правовідносин, позаяк у випадку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування механізм її подальшої реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних є іншим.

Відповідно до підпункту 201.16.4 пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію якої в Єдиному реєстрі податкових накладних було зупинено, реєструється у день настання однієї із таких подій: а) прийнято рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; б) набрало законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з п. 19 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструються у день: 1) прийняття комісією рішення про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; 2) набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення суду); 3) неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДПС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених п. 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Отже, реєстрація в Єдиному реєстрі податкових накладних податкових накладних/розрахунку коригування, реєстрацію яких попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС України.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, наданих позивачем документів достатньо для реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування. При цьому, обставин, які б унеможливлювали реєстрацію податкової накладної від № 33 від 01.09.2022,№ 34 від 02.09.2022, № 35 від 02.09.2022, № 36 від 05.09.2022, № 37 від 06.09.2022, № 38 від 07.09.2022, № 39 від 08.09.2022, № 40 від 09.09.2022, № 41 від 09.09.2022, №42 від 12.09.2022, № 43 від 13.09.2022 в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, судом не встановлено.

З метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та дотримання гарантій, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд вважає за необхідне зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні № 33 від 01.09.2022,№ 34 від 02.09.2022, № 35 від 02.09.2022, № 36 від 05.09.2022, № 37 від 06.09.2022, № 38 від 07.09.2022, № 39 від 08.09.2022, № 40 від 09.09.2022, № 41 від 09.09.2022, №42 від 12.09.2022, № 43 від 13.09.2022 в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування датою їх фактичного подання.

При цьому, доводи відповідачів про порушення їх дискреційних повноважень суд вважає безпідставними з огляду на таке.

У своєму рішенні від 16.09.2015 у справі № 2081-1465а15 Верховний Суд України зазначив, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося б примусове виконання рішення.

Згідно з Рекомендацією № К(80)2 комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів Ради Європи 11.05.1980 на 316-й нараді заступників міністрів, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

На законодавчому рівні поняття дискреційні повноваження суб`єкта владних повноважень відсутнє. У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених відповідним нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акту.

У разі наявності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта прийняти рішення конкретного змісту є втручанням у дискреційні повноваження.

Водночас повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тобто, у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.

Таким чином, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким.

Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 06.03.2019 та від 22.01.2020 у справах № 1640/2594/18 та № 826/9749/17 відповідно.

Частиною четвертою статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Оскільки за результатами розгляду справи суд дійшов висновку, що надані позивачем документи підтверджували правомірність складення податкової накладної, то ГУ ДПС у Житомирській області мало скласти висновок про її реєстрацію на підставі якого ДПС України мало провести таку реєстрацію. Отже, такі повноваження відповідачів не є дискреційними.

Суд враховує, що пунктом 19 Порядку № 1246 передбачено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється, зокрема, у день набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію відповідної податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування.

Отже, застосування у даній справі способу захисту порушеного права позивача шляхом зобов`язання ДПС України зареєструвати подану позивачем податкову накладну в ЄРПНРК не є втручанням у дискреційні повноваження та відповідає завданням адміністративного судочинства, регламентованим ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Аналогічна правова позиція щодо обрання способу захисту порушеного права застосована Верховним Судом у постановах від 31.01.2018 у справі № 825/849/17, від 06.03.2018 у справі № 826/4475/16 та від 27.10.2024 у справі № 360/3253/20.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства.

Частиною 1 цієї правової норми закріплено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За таких обставин суд приходить до висновку про стягнення судових витрат у вигляді судового збору в розмірі 29524,00 грн з відповідачів солідарно.

Керуючись статтями 73-78, 90, 143, 242- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд-

вирішив:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Профуна" (вул. Зарічна, 83, с. Сінгури, Житомирський район, Житомирська область, ) до Головного управління ДПС у Житомирській області (вул. Юрка Тютюнника, 7, м. Житомир, 10003, код ЄДРПОУ ВП 44096781), Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії - задовольнити.

Визнати протиправними і скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №9480418/40350487 від 06.09.2023, №9549300/40350487 від 19.09.2023, №9549301/40350487 від 19.09.2023, №9532137/40350487 від 15.09.2023, №9513540/40350487 від 13.09.2023, №9513541/40350487 від 13.09.2023, №9513539/40350487 від 13.09.2023, №9513538/40350487 від 13.09.2023, №9513542/40350487 від 13.09.2023, №9612555/40350487 від 28.09.2023, №9573278/40350487 від 21.09.2023.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати у Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні Товариства з обмеженою відповідальністю "Профуна" № 33 від 01.09.2022, № 34 від 02.09.2022, № 35 від 02.09.2022, № 36 від 05.09.2022, № 37 від 06.09.2022, № 38 від 07.09.2022, № 39 від 08.09.2022, № 40 від 09.09.2022, № 41 від 09.09.2022, №42 від 12.09.2022, № 43 від 13.09.2022 датами їх фактичного подання.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Житомирській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Профуна" 14762,40 грн сплаченого судового збору.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Профуна" 14762,40 грн сплаченого судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.С. Токарева

25.08.25