Справа № 320/8772/24
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2025-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 серпня 2025 року м. Київ №320/8772/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "БЕКАМЕНТ УКРАЇНА" до Київської митниці Держмитслужби України про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось ТОВ "БЕКАМЕНТ УКРАЇНА" з позовом до Київської митниці Держмитслужби України, у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №НА100380/2023/000255/2 від 21.09.2023.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з метою митного оформлення товару Київській митниці Держмитслужби уповноваженим представником позивача було подано митну декларацію від 19.09.2023 № 23UA25U9. Стверджує, що на підтвердження заявленої митної вартості оцінюваних товарів надав митному органу документи, які відповідають переліку, визначеному у частині 2 статті 53 Митного кодексу України, підтверджують митну вартість товарів та містять об`єктивні відомості про складові митної вартості товарів, а подані документи не містять розбіжностей. Проте, митний орган зазначених документів не визнав достатніми для підтвердження митної вартості товарів, у зв`язку з чим дійшов необґрунтованих висновків про наявність підстав для коригування митної вартості із застосуванням другорядного методу визначення митної вартості - резервного. Вважає, що відповідач не мав правових підстав для коригування митної вартості товарів, а оскаржуване рішення про коригування митної вартості не містить належного обґрунтування.

Відповідач проти позову заперечував з підстав, викладених у відзиві на адміністративний позов, в якому зазначив, що подані позивачем разом із митною декларацією документи містять розбіжності та невідповідності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, що не дають можливості впевнитись в достовірності заявленої митної вартості, зокрема здійснити перевірку числових значень складових митної вартості товарів.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.02.2024 р. відкрито провадження у адміністративній справі та визначено здійснювати розгляд справи одноособово суддею Лисенко В.І. за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вказує наступне.

19.09.2023 від імені позивача було подано електронну митну декларацію № 23UA25U9 до Київської митниці Держмитслужби на ввезення в режимі імпорту товару з наступним описом у графі 31:

- товар № 1. Фарби, лаки та розчини, включаючи емаль та політури на основі акрилових полімерів, дисперговані у водному середовищі, невогнезахисні, не містять упаковці, не містять наркотичних засобів, озоноруйнівних речовин, не в аерозольній і прекурсорів.

A02062 BK-Pol 8/1 - 432 кг - дисперсійна фарба на основі високоякісної полімерної емульсії, призначенням для фарбування внутрішніх стін упаковано в пластикові відра по 8 кг, всього 54 відра; А16424 BK-Ultra Prime - 360 літрів Универсальна прозора підоснова для зовнішнього та внутрішнього використання, використовується в якості основного покриття до нанесення дисперсійних фарб та мас для шпаклівки упаковано в пластикові каністри по 10 літрів, всього 36 шт; А18115 ВК-Pol 15/1L - 4680 літрів упаковано в пластикові відра по 15 літрів, всього 312 відер ; 402033 BK-Crystal 5/1 - 300 літрів упаковано в пластикові відра по 5 літрів, всього 60 відер; А02044 BK-Crystal 10/1 - 720 літрів упаковано в пластикові відра по 10 літрів, всього 72 відер; А02045 BK-Crystal 15/1 - 1215 літрів упаковоно в пластикові відра по 15 літрів, всього 81 відер; А16582 ВК Pol Protect 10/1 - 360 літрів упаковано в пластикові відра по 10 літрів, всього 36 відер; А17012 BK Delux matt 10/1 - 720 літрів упаковано в пластикові відра по 10 літрів, всього 72 відер; Виробник BANJA KOMERC BEKAMENT DOO Торгівельна марка BEKAMENT.

Країна походження товару (графа 34) задекларована - Республіка Сербія (RS). Код товару (графа 33) було задекларовано за УКТЗЕД Фарби та лаки (включаючи емалі та політури) на основі синтетичних полімерів або хімічно модифікованих природних полімерів, дисперговані або розчинені у водному середовищі: на основі акрилових або вінілових полімерів, Основна одиниця виміру: кг (код 166). Вартість товару 13 370,38 євро.

- товар № 2. Емульсія грунтуюча, товар являє собою емульсію грунтуючу водорозчинну у вигляді суспензії на базі акрилової дисперсії, невогнезахисні, не містять озоноруйнівних речовин, не в аерозольній упаковці, не містять наркотичних засобів і прекурсорів.

A01980 BK-Podloga 5/1 - 350 кг - грунтовка для внутрішніх стін. Концентрована емульсія призначена для покращення адгезії, вирівнювання та зміцнення мінеральних та інших основ, до нанесення внутрішніх фарб, а також для покриття основ, що сильно поглинають. упаковано в пластикові каністри по 5 л, всього 70 відра. Виробник BANJA KOMERC BEKAMENT DOO. Торгівельна марка BEKAMENT. Країна походження товару (графа 34) задекларована - Республіка Італія (Т). Код товару (трафа 33) було задекларовано за УКТЗЕД 3214 90 00 90 Замазки для скла, садові замазки, цементи смоляні, замазки (для ущільнення) та інші мастики; питаклівки лля малярних робіт; невогнетривкі суміші для підготовки поверхні фасадів, внутрішніх стін будівель, підлоги, стелі тощо: - інші: - - інші Основна одиниця виміру: кг (код 166). Вартість товару 784,09 євро;

- товар № 3. Ущільнююча замазка, що використовується для герметизації швів, розфасовано в туби, не в аерозольній упаковці, не містить прекурсорів.

A09867 BK-Silicone Universal Beli 0.281- 48 шт. - ніверсальний силіконовий герметик білого кольору, упковано в туби об?ємом 280 мл.

A09868 BK-Silicone Universal Transparentni 0.281 - 48 шт. Універсальний силіконовий герметик прозорий упковано в туби об?ємом 280 мл. Виробник BANJA KOMERC BEKAMENT DOO Торгівельна марка BEKAMENT. Країна походження товару (графа 34) задекларована - Нідерланди (NL). Код товару (графа 33) було задекларовано за УКТЗЕД 3214 10 10 90 Замазки для скла, садові замазки, цементи смоляні, замазки (для ущільнення) та інші мастики; шпаклівки для малярних робіт; невогнетривкі суміші для підготовки поверхні фасадів, внутрішніх стін будівель, підлоги, стелі тощо: - замазки для скла, садові замазки, цементи смоляні, замазки (для ущільнення); інші мастики; шпаклівки для малярних робіт: - замазки для скла, садові замазки, цементи смоляні, замазки (для ущільнення) та інші мастики: - інші. Основна одиниця виміру: кг (код 166). Вартість товару 205,47 євро;

- товар №4 - піна для заповнення щілин на основі поліуретану, в аерозольній упаковці, без вмісту озоноруйнуючих речовин.

A09883 BK-Pur Universal 0.751 - 120 шт., Універсальна монтажна піна, що упаковано в металеві туби об?ємом 750 мл. Виробник BANJA KOMERC BEKAMENT DOO. Торгівельна марка BEKAMENT. Країна походження товару (графа 34) задекларована - Румунія (RO). Код товару (графа 33) було задекларовано за УКТЗЕД 3214 10 10 90 Замазки для скла, садові замазки, цементи смоляні, замазки (для ущільнення) та інші мастики; шпаклівки для малярних робіт; невогнетривкі суміші для підготовки поверхні фасадів, внутрішніх стін будівель, підлоги, стелі тощо: - замазки для скла, садові замазки, цементи смоляні, замазки (для ущільнення); інші мастики; шпаклівки для малярних робіт: - - замазки для скла, садові замазки, цементи смоляні, замазки (для ущільнення) та інші мастики: - інші. Основна одиниця виміру: кг (код 166). Вартість товару 386,77 євро;

- товар № 5. Будівельні суміші.

A01830 BK-GletEx Acryl 25/1 - 1350 k. Готова затиральна маса для машинного та ручного тонкошарового вирівнювання внутрішніх стін, упаковано в пластикові відра вагою 25 кг, всього 54 відра A01772 BK-Fugomal F22, 2/1 - 240 кг. Водовідштовхувальна маса для розшивки швів сірого кольору упаковано в пластикові відра вагою 2 кг, всього 120 відра А17374 BK-HidroStop Extra 20/1 - 480 кг. Однокомпонентне гнучке гідроізоляційне покриття упаковано в паперові мішки вагою 20 кГ, всього 24 мішка A01842 BK-Mal 320 30/1 - 1200 кг Гіпсо-вапняна штукатурка для внутрішніх стін упаковано в паперові мішки вагою 30 кг, всього 40 мішків А07262 ВК-Mal 420 30/1 - 1260 кг Цементно-вапняна штукатурка для внутрішніх стін упаковано в паперові мішки вагою 30 кг, всього 42 мішка. Виробник BANJA KOMERC BEKAMENT DOO. Торгівельна марка BEKAMENT. Країна походження товару (графа 34) задекларована - Республіка Сербія (RS). Код товару (графа 33) було задекларовано за УКТЗЕД 3214 90 00 90 Замазки для скла, садові замазки, цементи смоляні, замазки (для ущільнення) та інші мастики; шпаклівки для малярних робіт; невогнетривкі суміші для підготовки поверхні фасадів, внутрішніх стін будівель, підлоги, стелі тощо: - інші: - - інті Основна одиниця виміру: кг (код 166). Вартість товару 1953,46 євро.

Товар було ввезено на адресу позивача на умовах EXW - Banja на виконання зовнішньоекономічного контракту дистрибуційного договору від 06.06.2023 року, укладеного між позивачем та фірмою BANJA KOMERC BEKAMENT D.0.0, Баня, Сербія.

Митна вартість товарів за митною декларацією №23UA25U9 була задекларована за основним (першим) методом визначення митної вартості: за ціною договору (контракту) товарів, які імпортуються (графа 43 «Код МВВ» - 1) у 703 108, 20 грн (графи 12,45): контрактна вартість 651 191,40 грн (16 700,17 євро за курсом НБУ на день декларування 38,9931 (графи 22, 23,42), збільшена на 52 000,00 грн. - суму витрат на перевезення товару до кордону України.

За митною декларацією № 23UA25U9 з урахуванням задекларованої митної вартості та коду товару позивачем було нараховано та сплачено 195 042, 00 грн., з яких : 45 350,30 грн ввізного мита (код платежу 020); 149 691,70 ПДВ (код платежу 028).

Вказана інформація зазначена у графах 47 - нарахування платежів із зазначенням коду сплати платежів (01 - сплата митних платежів через установи банків) та графи В «подробиці розрахунків».

Для проведення митного оформлення митниці митному органу було надано документи, зазначені у графі 44 МД No23UA25U9, а саме:

- код документа 0380* Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) 90175061 від 13/09/23;

- код документа 0730* TTH (CMR) No BR.0162703/15 від 13/09/23;

- код документа 0862* Як декларація про походження товару (Declaration of origin) заява на рахунку 90175061 від 13/09/23;

- код документа т1300 23UA01U6.001 18/09/23;

- код документа т1701* 23UA01U6 19/09/23;

- код документа т1703* UA100380/2023/000836 19/09/23;

- код документа 3004* 950 14/09/23;

- код документа 3005* Банківський платіжний документ, що підтверджує факт оплати транспортно-експедиційних послуг: платіжне доручення від 19/09/23;

- код документа 3007* Документ, що підтверджує вартість перевезення товару;

- довідка про транспортні витрати від 14/09/23;

- код документа 3014* Прайс лист 2023 01/07/23;

- код документа 4104* Дистрибуційний договір від 06/06/23;

- код документа d4207* 72-2023 10/07/23;

- код документа 4301* Договір (контракт) про перевезення 626-3Е від 05/09/23;

- код документа 9000* транспортна заявка №950 05/09/23;

- код документа 9000* /09/23;

- код документа 9610* копія електронної попередньої декларації країни відправлення 17256 від 13/09/23;

- код документа 9610* копія експортної декларації країни відправлення 17256C від 13/09/23;

19.09.2023 митницею шляхом направлення електронного повідомлення декларанту, було витребувано додаткові документи на підтвердження заявленої митної вартості товарів. Підставою для витребування у вимозі зазначено, що надані відповідно до вимог статті 53 МКУ документи містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, зокрема: відповідно до частини 10 статті 58 Митного кодексу України, до митної вартості товарів додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема:

- витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов?язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

- витрати на страхування цих товарів. Відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів., та відповідно витребувано:

1) транспортні (перевізні) документи, а саме, відомості, що містять обгрунтовані дані про вартість перевезення оцінюваних товарів у повному обсязі, та маршрут перевезення, яка підлягає обчисленню та перевірці, передбачені положеннями наказу No 599 та згідно Закону України від 01.07.2004 №1955-IV «Про транспортно-експедиторську діяльність»;

2) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

3) виписку з бухгалтерської документації;

4) копію митної декларації країни відправлення з дотриманням вимог статті 254 МКУ;

5) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару на весь асортимент товару необмеженому колу покупців;

6) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини;

7) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів.

Надалі митним органом було відмовлено у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та прийнято оскаржуване рішення про коригування митної вартості товару № UA 100380/2023/000255/2 від 21.09.2023, митна вартість товару була визначена митницею 51 916,89 євро сумарно, зокрема вартість товару №1 була збільшена до 30 556,23 євро (2,235 за одиницю -кг), та вартість товару №5 була збільшена до 7 927,50 євро (1,75 за одиницю -кг) за резервним (б) методом, тобто збільшена практично в 2-3,5 рази (рівень митної вартості, задекларованої декларантом, з урахуванням курсу євро, зазначеного у гр. 17 рішення, - 0,95 євро за 1 кг та 0,49 євро за 1 кг відповідно).

У зв?язку з прийняттям рішення №55/2 від 21.09.2023 р. митницею було відмовлено у митному оформленні товарів за митною декларацією №23UA 25U9 з оформленням картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товару, транспортних засобів комерційного призначення.

Як вбачається зі змісту спірного рішення позивачем, під час декларування товару за вищевказаною митною декларацією не було надано всіх необхідних документів, визначених ст. 53 Митного кодексу України, для підтвердження митної вартості товарів, та відповідачем були також виявлені розбіжності в наданих позивачем документах.

Не погоджуючись зі спірним рішенням відповідача про коригування митної вартості товарів, позивач звернувся до суду з позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, які виникли між сторонами спору, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною першою статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Частиною першою статті 53 МК України визначено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до частини другої статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п?ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об?єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Тобто, МК України передбачено та встановлено вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Відповідно до частини третьої-п?ятої статті 53 МК України у разі, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов?язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов?язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов?язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв?язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи:

1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України;

2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам;

3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в шій статті.

Згідно з частиною шостою статті 53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Частиною другою статті 54 МК України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Частиною 1 статті 55 Митного кодексу України встановлено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно із статтею 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); г) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Таким чином, із системного аналізу вищенаведених законодавчих приписів вбачається, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості.

Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).

Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно з ч.2 ст.55 МКУ, прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

В «Правилах заповнення рішення про коригування митної вартості товарів», затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 р. за № 883/21195, зокрема в правилах заповнення гр.33 Рішення, зазначено, що при визначенні митної вартості відповідно до положень статті 64 МКУ (за якою і винесено оскаржуване рішення) обов`язково зазначається номер та дата митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

Судом встановлено, що джерелом інформації, яким користувався митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості: товару №1 - митна декларація від 06.06.2023 №23UA30U2, вартість товару (2,39 USD/кг); товар № 5 - митна декларація від 30.07 2023 No 23UA17U6, вартість товару (1,87 USD/шт).

Разом з тим, стосовно джерела інформації, які слугували підставою для коригування митної вартості імпортованих товарів, суд зазначає, що показники автоматизованої інформаційної системи не є безумовним джерелом інформації для визначення митної вартості товару, оскільки в ЄАІС ДФС України відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо судових рішень з питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення, у зв?язку з чим така інформаційна база не містить всіх об?єктивних даних щодо імпортованих в Україну товарів, які підтверджуються документально та підлягають обчисленню. Отже, відомості з інформаційних систем митних органів не можуть слугувати беззаперечним джерелом інформації про митну вартість конкретного товару та бути підставою для здійснення коригування.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові від 04.11.2021 р. у справі № 120/2634/19-а.

На переконання суду правильність визначення ним митної вартості товару за ціною договору, а також об?єктивна можливість застосування першого методу повинні були бути належним чином спростовані відповідачем.

При цьому, надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (й складових), не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності ї визначення декларантом.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 10.10.2019 у справі №809/1469/16.

Крім того, обставина, що в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками є інформація про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю вищою, ніж задекларована позивачем, за відсутності інших визначених законом чинників, не створює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо).

Автоматизована ж система аналізу та управління ризиками з об?єктивних причин не може містити усієї інформації, що стосується суб?єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.

Схожі правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 02.04.2019 у справі №809/784/16 та від 09.04.2019 у справі №804/307/16, зокрема в межах яких вказано, що спрацювання системи управління ризиками є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів.

Як встановлювалось судом вище, на виконання вимог ч.2. 53 МК України для підтвердження заявленої митної вартості ввезеного товару митного органу товариством було надано обов?язкові документи, а також з урахуванням положень ч.6 ст.52 МК України щодо права декларанта подати будь-які додаткові документи на підтвердження заявленої митної вартості, декларантом за власною ініціативою при декларуванні товару були надані відповідачу наступні додаткові документи, а саме:

- код документа 0380* Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) 90175061 від 13/09/23

- код документа 0730* TTH (CMR) № BR.0162703/15 від 13/09/23;

- код документа 0862* Як декларація про походження товару (Declaration of origin) заява на рахунку 90175061 від 13/09/23;

- код документа т1300 23UA01U6.001 18/09/23;

- код документа т1701* 23UA01U6 19/09/23;

- код документа т1703* UA100380/2023/000836 19/09/23;

- код документа 3004* 950 14/09/23;

- код документа 3005* Банківський платіжний документ, що підтверджує факт оплати транспортно-експедиційних послуг: платіжне доручення від 19/09/23

- код документа 3007* Документ, що підтверджує вартість перевезення товару- Довідка про транспортні витрати від 14/09/23;

- код документа 3014* Прайс лист 2023 01/07/23;

- код документа 4104* Дистрибуційний договір від 06/06/23;

- код документа d4207* 72-2023 10/07/23;

- код документа 4301* Договір (контракт) про перевезення 626-3Е від 05/09/23;

- код документа 9000* транспортна заявка №950 05/09/23;

- код документа 9000* /09/23;

- код документа 9610* Копія електронної попередньої декларації країни відправлення 17256 від 13/09/23;

-код документа 9610* копія експортної декларації країни відправлення 17256C від 13/09/23.

Задекларована вартість товару 703 108,20 грн. (графи 12, 45 МД №23 UA25U9) була підтверджена всіма наданими документами у т.ч. експортними деклараціями з відмітками митних органів країни експорту, розбіжностей щодо числового значення вартості товару чи його кількості у наданих документах не встановлено.

В якості підстав витребування митним органом додаткових документів та невизнання заявленої митної вартості митницею в оскаржуваному рішенні зазначено наявність розбіжностей та відсутність підтвердження заявлених складових митної вартості, а саме :

1. декларантом не надано Додаток 2 (прайс-лист) відповідно до п. 2.1 дистрибуційного договору;

2. декларантом не надані банківські платіжні документи щодо оплати за товар, в тому числі за попередні поставки, та бухгалтерські накладні;

3. декларантом не надано ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів.

4. не подано для підтвердженням витрат експедитора документи (рахунки, накладні тощо), видані суб?єктами господарювання, що залучалися до виконання договору транспортного експедирування.

Разом з тим, суд не приймає до уваги доводи віповідача про не надання прайс-листу відповідно до п. 2.1 дистрибуційного договору, оскільки позивачем був наданий прайс лист, який був актуальний на дату поставки партії товару та підтверджував виробника товару. Крім того, п.2.2. вказаного договору передбачено право зміни ціни в будь-який момент з попереднім повідомленням за 7 календарних днів без обов?язку підписувати додаткову угоду.

Стосовно доводів відповідача про не надання ліцензійних договорів, суд не приймає їх до уваги, оскільки розділом 8 дистрибуційного договору передбачалось надання декларанту право використання торгових марок (об?єктів інтелектуальної власності) виключно для розповсюдження продукту придбаного за договором, тобто інші умови надання прав декларанту не надавались та роялті за них не встановлювалось.

Законодавством та діловою практикою не визначено жодних вимог щодо порядку передачі дозволів на використання торгових марок, а також обов?язкового зазначення роялті за таке використання, особливо у випадку введення товару у вільний цивільний обіг.

Подібні правові висновки містяться у постановах Верховного Суду від 23 березня 2020 року у справі №826/15796/16 та від 16 квітня 2019 року у справі №810/4440/16.

Щодо доводів відповідача про відсутність у позивача документів на підтвердження витрат експедитора (рахунки, накладні тощо), суд також не приймає до уваги з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, поставка товару здійснювалась автомобільним транспортом за маршрутом Аранджеловац (Сербія) - п,п. Дякове - с. Дмитрівка (Київська обл., Україна). Перевезення вантажу здійснювалось ТОВ «Інтерфрахт ТЕК» на підставі договору, який було надано митному органу при декларуванні товару. Умови поставки, дані перевізника та маршрут підтверджені всіма наданими документами, у т.ч. митними деклараціями країни відправлення.

Відповідно до умов поставки EXW, які у правилах Інкотермс 2020 залишені без змін, всі витрати, у т.ч. на навантаження товару на транспортний засіб несе покупець, обов?язки продавця є закінченими з моменту надання товару перевізнику у своєму приміщенні.

Умови поставки не передбачають обов?язку сторін здійснити страхування товару, а також здійснення додаткових витрат.

Оплата за експедирування та доставку товару визначена договором між експедитором та замовником (декларантом), тобто ціна визначена в договорі включає всі необхідні витрати.

Крім того п.3.14 вказаного договору передбачено обов?язок замовника оплачувати додаткові витрати експедитора, проте такі витрати не заявлялись, тобто експедитором понесені не були, а вартість транспортування повністю покривалась сумою, визначеною і оплаченою експедитору.

Судом встановлено, що на підтвердження витрат на доставку товару до митного кордону України, що були включені декларантом до заявленої митної вартості відповідно до вимог ч.10 ст.58 МК України, митниці було надано договір № 626-3E на надання транспортно-експедиторських послуг, рахунок № 590 від 14.09.2023 року з усіма етапами перевезення та усіма складовими вартості такого перевезення.

Факт оплати вартості перевезення було підтверджено платіжною інструкцією від 19.09.2023 року у розмірі 74 608,00 грн. Вказана сума і була включена позивачем до задекларованої митної вартості товару.

Відтак, у митного органу були відсутні підстави для витребування додаткових документів у ТОВ БЕКАМЕНТ Україна.

Проте, митний орган фактично залишив поза увагою документи, надані позивачем для митного оформлення товару. При цьому документи, які надавалися відповідачу при митному оформленні товару, є належними та у повній мірі відповідають вимогам МК України до документів, які підтверджують митну вартість товару.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що висновки відповідача щодо відсутності документального підтвердження заявленої позивачем митної вартості імпортованих товарів є необґрунтованими, а подальше коригування їх вартості є протиправним. Належних та допустимих доказів зворотнього не надано відповідачем.

Таким чином, в вищезазначених документах, які були надані позивачем разом з митною декларацією, судом встановлено відсутність розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, відсутні ознаки підробки, та вони містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за цей товар.

Наведене дає підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.

Отже, суд дійшов висновку, що відповідач всупереч вищезазначених вимог МК України безпідставно відмовив позивачу у здійсненні митного оформлення товарів за методом визначення митної вартості за ціною договору (основний метод) по митній декларації №23UA25U9 від 19.09.2023, що свідчить про необґрунтованість прийнятого оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товару.

Суд вказує, що у рішенні про коригування заявленої митної вартості, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.

На думку суду, відповідач не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи у своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар (чи підлягає сплаті), та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлення товару за визначеним декларантом основним методом за ціною договору, як і не довів правових підстав для застосування резервного методу.

Таким чином, доводи митного органу про наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах викликані безпідставними припущеннями. Суд погоджується із позивачем, що надані до митного оформлення товару документи дозволяли визначити складові митної вартості імпортованого товару та його числові значення.

При вирішенні спору суд керується усталеною та послідовною практикою Верховного Суду (постанови від 10.06.2021 у справі №815/6854/17, від 14.07.2020 у справі №809/1734/16), за висновками якого митний орган, здійснюючи митний контроль, зокрема, при визначені митної вартості, має діяти у спосіб, який визначено МК України. При цьому наявна інформація, яка міститься в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, повинна мати лише допоміжний характер. Митним законодавством встановлений вичерпний перелік документів, які зобов`язаний надати декларант на підтвердження митної вартості товару. Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.

Отже, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

На переконання суду, відповідач не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи у своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар (чи підлягає сплаті), та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлення товару за визначеним декларантом основним методом, як і не довів правових підстав для застосування резервного методу.

Таким чином, підстави вважати, що рішення відповідача про коригування митної вартості товару № НА100380/2023/000255/2 від 21.09.2023 є обґрунтованим та мотивованим у контексті норм частини другої статті 55 МК України, відсутні. Тому таке рішення, на думку суду, є протиправним та підлягає скасуванню.

Відтак, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості товарів, оскільки позивач надав передбачені чинним законодавством документи, які підтверджують митну вартість товарів, що ввозяться, та дають можливість визначити їх митну вартість за ціною договору шляхом застосування першого методу, у зв`язку із чим з наведених вище мотивів та підстав позовні вимоги належить задовольнити.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з наявних у матеріалах справи доказів, під час звернення позивача з даним позовом до суду останнім сплачено судовий збір за заявлені позовні вимоги у розмірі 2684,00 грн, що підтверджується наявним у матеріалах справи платіжним документом, які підлягають стягненню з відповідача на користь останнього у повному обсязі.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Київської митниці Державної митної служби України про коригування заявленої митної вартості товару від 03.11.2020 № UA100380/2020/010027/1 та 02.11.2020 №UA100380/2020/010026/1.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СІЛЬПО-ФУД" (; місцезнаходження: вул. Бутлерова, буд.1, м. Київ, 02090) судовий збір у сумі 2684,00 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Київської митниці Державної митної служби України.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.