Справа № 320/38570/25
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2025-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 серпня 2025 року м. Київ № 320/38570/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Колеснікова І.С., ознайомившись із матеріалами адміністративної справи

за позовом ОСОБА_1

до Офісу Генерального прокурора

Кабінету Міністрів України

про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до Офісу Генерального прокурора, Кабінету Міністрів України, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Офісу Генерального прокурора щодо нарахування та виплати ОСОБА_1 заробітної плати за січень, лютий, березень 2025 року, обчисленої виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, в розмірі 1600 грн.;

- визнати протиправними дії Офісу Генерального прокурора щодо нарахування та виплати ОСОБА_1 заробітної плати за час щорічної оплачуваної відпустки з 17 лютого по 2 березня 2025 року, обчисленої виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, в розмірі 1600 грн.;

- визнати протиправними дії Офісу Генерального прокурора щодо нарахування та виплати ОСОБА_1 допомоги на оздоровлення у зв`язку із щорічною оплачуваною відпусткою з 17 лютого по 2 березня 2025 року, обчисленої виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, в розмірі 1600 грн.;

- зобов`язати Офіс Генерального прокурора нарахувати та виплатити ОСОБА_1 заробітну плату за січень, лютий, березень 2025 року виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, розмір якого на 1 січня 2025 року складає 3028 грн, з урахуванням раніше виплачених сум та з утриманням передбачених законом податків і обов`язкових платежів;

- зобов`язати Офіс Генерального прокурора нарахувати та виплатити ОСОБА_1 заробітну плату за час щорічної оплачуваної відпустки з 17 лютого по 2 березня 2025 року виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, розмір якого на 1 січня 2025 року складає 3028 грн, з урахуванням раніше виплачених сум та з утриманням передбачених законом податків і обов`язкових платежів;

- зобов`язати Офіс Генерального прокурора нарахувати та виплатити ОСОБА_1 допомогу на оздоровлення у зв`язку із щорічною оплачуваною відпусткою з 17 лютого по 2 березня 2025 року виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, розмір якого на 1 січня 2025 року складає 3028 грн, з урахуванням раніше виплачених сум та з утриманням передбачених законом податків і обов`язкових платежів;

- звернути до негайного виконання рішення суду в частині зобов`язання Офісу Генерального прокурора нарахувати та виплатити ОСОБА_1 заробітну плату за один місяць у розмірі 43 976,63 грн;

- визнати протиправними дії Кабінету Міністрів України щодо установлення у статті 7 проєкта Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 1 січня 2025 року прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, в розмірі 1600 грн, чим завдано майнової шкоди ОСОБА_1 у вигляді недоотриманої заробітної плати у січні, лютому, березні 2025 року, заробітної плати за весь час щорічної оплачуваної відпустки з 17 лютого по 2 березня 2025 року, допомоги на оздоровлення у зв`язку із щорічною оплачуваною відпусткою з 17 лютого по 2 березня 2025 року;

- стягнути з Кабінету Міністрів України кошти в розмірі 185 439,27 грн на користь ОСОБА_1 шляхом їх безспірного списання з державного бюджету на рахунок НОМЕР_1 (IBAN), відкритий в АТ «Райффайзен Банк «Аваль».

Відповідно до частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених КАС України.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали, суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам, встановленим статтею 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України.

Окрім того, у відповідності до частини 1 статті 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

При цьому, згідно частини 1 статті 21 КАС України позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.

Зі змісту вищенаведених процесуальних норм слідує, що об`єднання в одній позовній заяві декількох вимог допускається за умови пов`язаності їх між собою підставами виникнення або поданими доказами, а також основних і похідних вимог.

Пунктом 23 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що похідна позовна вимога - це вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

У відповідності до даної норми закону пов`язаними між собою можна вважати вимоги, що випливають з одних правовідносин, і, як наслідок, ґрунтуються на одних і тих самих фактичних даних.

Під підставами позову, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Обставинами можуть бути лише юридичні факти матеріально-правового характеру, тобто такі факти, які тягнуть певні правові наслідки: виникнення, зміну чи припинення правовідносин. Юридичні факти матеріально-правового характеру, які визначені як підстави позову, свідчать про те, що існують правовідносини і що внаслідок певних дій ці відносини стали спірними.

Предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, відповідно до яких суд має ухвалити рішення. Характер позовної вимоги визначається характером спірних правовідносин, з якого випливає вимога позивача.

Таким чином, у випадку заявлення в одній позовній заяві кількох вимог, що становлять предмет адміністративного позову, вказані вимоги мають виникати з однакових юридичних фактів, тобто мати єдині підстави позову, оскільки в протилежному випадку виникають різні адміністративні позови, які підлягають розгляду в окремих самостійних провадженнях.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку щодо неможливості об`єднання в одне провадження позовних вимог, що не пов`язані між собою.

За приписами частини 2 статті 172 КАС України суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами:

1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача;

2) одного й того самого позивача до різних відповідачів;

3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Такі дії вчиняються з метою всебічного та об`єктивного розгляду і вирішення справи в одному судовому засіданні протягом розумного строку.

При цьому, право на об`єднання різних позовних заяв в одне провадження належить саме суду, а не позивачу.

Суд зауважує, що позивачем у позові не зазначено жодних обґрунтувань щодо підстав для розгляду заявлених позовних вимог в межах одного позову, чим саме вони пов`язані між собою, оскільки заявлені позовні вимоги мають самостійні підстави виникнення, обсяги доказування та підтверджуються різними доказами.

Таким чином, позивачеві слід надати до суду обґрунтування підстав для розгляду заявлених позовних вимог в межах одного позову.

Крім того, однією з позовних вимог є стягнення з Кабінету Міністрів України кошти в розмірі 185 439,27 грн на користь ОСОБА_1 шляхом їх безспірного списання з державного бюджету на рахунок НОМЕР_1 (IBAN), відкритий в АТ «Райффайзен Банк «Аваль».

Частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначені ставки судового збору.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову:

1) майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; фізичною особою або фізичною особою - підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" з 1 січня 2025 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3028 гривень.

Відтак, позивачу належить сплатити судовий збір в розмірі 1854,39 грн.

Згідно частин 1, 2 статті 169 КАС України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, протягом десяти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 КАС України визначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Керуючись статтями 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

3. Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення ним у встановлений судом спосіб і строк недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, позовну заяву буде повернуто відповідно до вимог пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Колеснікова І.С.