Справа № 320/27248/25
Суддя: Войтович І. І.
Дата ухвалення: 2025-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

22 серпня 2025 року Справа № 320/27248/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Войтович І. І., отримавши та розглянувши в місті Києві позовну заяву ОСОБА_1 до Солом`янського відділу Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у м Києві про зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди ,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Солом`янського відділу Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у м Києві , в якому просить суд:

1. Обміняти оформлену непридатну до використання паспорт у формі id картки на паспорт громадянина України у формі книжечки зразка 1994 року, що передбачено діючим положенням про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року № 2503-ХI та визнати протиправною бездіяльність що полягає не в оформлені паспорта у формі книжечки зразка 1994 року.

2. Стягнути з Солом?янського районного відділу на користь ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 , ЄДРПОУ: НОМЕР_1 ) моральну шкоду у сумі 10 000 (десять тисяч гривень) завдану внаслідок бездіяльності та порушень конституційних прав позивача.

16 червня 2025 року позовна заява була залишена без руху з підстав невідповідності останньої вимогам ч. 3 ст. 161 КАС України та надано десятиденний термін для усунення недоліків.

25 червня 2025 року позивачем через систему "Електронний суд" подано до суду клопотання про звільнення від сплати судового збору в якому позивач зазначає, що його майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір, оскільки позивач не працює, посилається на ст. 55 Конституції України, ч.1 ст. 133 КАС України, ст. 8 ЗУ "Про судовий збір". На підтвердження скрутного майнового стану надає відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків за період з вересня 2024 року по лютий 2025 року, довідку від 18.04.2025 з Управління соціальної та ветеранської політики Солом`янської районної у місті Києві Державної адміністрації про неотримання допомоги. У зв`язку з викладеним, позивач просить суд звільнити його від сплати судового збору у даній справі.

Однак суд вважає необхідним зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом з тим, суд враховує, що ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.11.2020 року у справі № 9901/77/20 (провадження № 11-131заі20) висловлено правову позицію згідно з якою для звільнення від сплати судового збору відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» необхідно надати довідку з органу Державної податкової служби України про розмір доходів за попередній календарний рік, яка підтверджує, що розмір судового збору в справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу заявника за попередній календарний рік.

Тому особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Суд звертає увагу позивача, що надані ним відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків сформовані за період з вересня 2024 року по лютий 2025 року, а не за попередній календарний рік як того вимагають норми п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно у суду відсутні можливості визначити чи дійсно сума судового збору не перевищує 5 відсотків річного доходу позивача.

Отже, у матеріалах справи відсутні належні докази, які б підтверджували наявність визначених законом підстав для звільнення позивача від сплати судового збору.

З огляду на відсутність доказів на підтвердження підстав звільнення від сплати судового збору, наразі правових підстав для задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору не вбачається.

Особі, яка подає позов необхідно сплатити судовий збір у порядку та розмірі, визначених Законом України «Про судовий збір» або навести докази на підтвердження звільнення від його сплати.

Частиною 1 ст. 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Згідно ч. 3 ст. 121 КАС України якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

З урахуванням наведено та враховуючи заяву позивача, суд вважає за можливе продовжити строк на усунення недоліків позовної заяви.

При цьому, необхідно зазначити, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 р. у справі "Пелевін проти України" (п. 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (п. 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Керуючись ст. 118, 120, 121, 161, 169, 171 КАС України,

у х в а л и в:

1. Відмовити позивачу у звільненні від сплати судового збору.

2. Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви.

3. Встановити позивачеві ОСОБА_1 десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали шляхом надання до суду доказів сплати судового збору в розмірі 2422,40 грн або надати документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

4. Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Войтович І. І.