Справа № 320/25583/23
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2025-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 серпня 2025 року м. Київ № 320/25583/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши адміністративну справу в порядку письмового провадження за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Спец комплект постач" до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Спец комплект постач" з позовом до Головного управління ДПС у Київській області, у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Київській області від 11.04.2023 за № 5483/0411 про накладення штрафу в сумі 1 871 919 грн. 30 коп. на ТОВ «СПЕЦ КОМПЛЕКТ ПОСТАЧ» за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених статтею 201, та згідно зі статтею 120-1 Податкового кодексу України, затримки реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних.

В обґрунтування позовних вимог вказується, що спірне податкове повідомлення-рішення є протиправним, оскільки штрафні санкції були невірно розраховані, а саме з порушенням норм пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України. Крім того, позивач вказує про те, що 23 травня 2020 року набули чинності положення Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» від 16 січня 2020 року №466-IX, що також свідчить про протиправність оскаржуваного ним рішення. У зв`язку з викладеним, просить суд задовольнити позовні вимоги.

Відповідач надав суду відзив, в якому заперечує проти задоволення позову та зазначає, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення є таким, що прийнятий на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним ПК України, оскільки позивачем було зареєстровано податкові накладні, які не підпадають під категорію накладних, за своєчасність реєстрації яких контролюючий орган не має права застосувати штрафні санкції, оскільки необхідна наявність двох умов: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою. Також, відповідач наголошує, що постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.11.2020 у справі № 320/4953/19 встановлено правомірність визначення контролюючим органом суми штрафу за встановлені актом перевірки від 27.05.2019 № 1057/10-36-54-05/38680240 порушення термінів реєстрації податкових накладних у розмірі 1 871 919,30 грн. Враховуючи наведене, на думку відповідача, позивачем не спростовано протиправність прийнятого ППР, а тому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.08.2023 відкрито провадження в адміністративній справі №320/25583/23 та визначено здійснювати розгляд справи одноособово суддею Лисенко В.І. за правилами загального позовного провадження.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.09.2023 закрито підготовче провадження у справі та призначено судовий розгляд справи по суті.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.10.2023 постановлено подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Встановивши правові позиції сторін по справі та їх обґрунтування, розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, оглянувши письмові докази, які були надані до матеріалів справи, судом встановлено наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Спец Комплект Постач» зареєстровано юридичною особою 15.03.2013 з номером запису: 0008724.

27.05.2019 Головним управлінням ДФС у Київській області на підставі пп.20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п. 75.1 ст. 75 ПК України проведено камеральну перевірку ТОВ «Спец Комплект Постач» щодо даних своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН за період з 01.01.2018 по 30.04.2019, за результатами якої складено акт від 27.05.2019 №1057/10-36-54-05/38680240.

За наслідками вказаної перевірки контролюючим органом встановлено порушення позивачем вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, а саме граничних термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН.

На підставі вищевказаних висновків акту перевірки та відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України, Головним управлінням ДФС у Київській області прийнято податкове повідомлення-рішення № від 01.07.2019, яким позивачеві визначений штраф у розмірі 1875705, 82 грн.

Відповідно до розрахунку штрафу до вказаного податкового повідомлення-рішення штрафні санкції у розмірі 1875705, 82 грн. були визначені у зв`язку з:

- затримкою реєстрації податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму з ПДВ 8623267,56 грн. застосовано штраф у розмірі 10% у сумі 862326, 77 грн;

- затримкою реєстрації податкових накладних від 16 до 30 календарних днів на суму ПДВ 2624255, 86 грн застосовано штраф у розмірі 20% у сумі 52485, 17 грн.;

- затримкою реєстрації податкових накладних від 31 до 60 календарних днів на суму ПДВ 1593338, 46 грн застосовано штраф у розмірі 30% у сумі 478001, 53 грн.;

- затримкою реєстрації податкових накладних від 61 і більше календарних днів на суму ПДВ 26315, 86 грн застосовано штраф у розмірі 40% у сумі 10526, 35 грн.

Не погоджуючись з таким рішенням відповідача та вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся з позовом до суду.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 12.02.2020 у справі №320/4953/19 адміністративний позов ТОВ «СПЕЦ КОМПЛЕКТ ПОСТАЧ» задоволено, визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення - рішення від 01.07.2019 року №.

Разом з тим, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.11.2020 у справі №320/4953/19 апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області - задоволено частково, рішення Київського окружного адміністративного суду від 12 лютого 2020 року скасовано в частині визнання протиправним скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Київській області від 01 липня 2019 року № про накладення на ТОВ «Спец Комплект Постач» штрафу у розмірі 1 871 919, 30 грн. В іншій частині рішення Київського окружного адміністративного суду від 12 лютого 2020 року залишено без змін.

Головним управлінням ДПС у Київській області на підставі постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.11.2020 у справі №320/4953/19, прийнято податкове повідомлення-рішення від 11.04.2023 №5483/0411, яким застосовано до позивача штраф у розмірі 1 871 919,30 грн.

Спірне податкове повідомлення-рішення разом з розрахунком штрафу за порушення термінів реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН було направлено на адресу позивача рекомендованим поштовим відправленням №363, яке вручене 26.04.2023 року під підпис.

Рішенням ДПС України від 29.05.2023 № 13333/6/99-00-06-03-01-06 скаргу ТОВ СПЕЦ КОМПЛЕКТ ПОСТАЧ на податкове повідомлення-рішення від 11.04.2023 №5483/0411 залишено без розгляду.

Не погоджуючись з правомірністю прийняття податкового повідомлення-рішення та вважаючи його протиправним і таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються ПК України.

На дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін (пункт 201.1 статті 201 ПК України).

Згідно пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

З системного аналізу зазначених норм права вбачається, що платник податку має право на включення до податкового кредиту сум податку, сплачених ним за наслідками господарських операцій, дійсність та достовірність яких має підтверджуватися внесеними до Реєстру податковими накладними, при цьому це право платник має незалежно від часу внесення платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних до Реєстру.

Відповідно до пункту 111.2 статті 111 ПК України фінансова відповідальність за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства встановлюється та застосовується згідно з цим Кодексом та іншими законами. Фінансова відповідальність застосовується у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені.

Так, пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.

Виходячи зі змісту наведених норм ПК України, порушення термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН є податковим правопорушенням, за яке законом передбачена фінансова відповідальність у вигляді штрафних (фінансових) санкцій.

При цьому, слід звернути увагу на правовий висновок Верховного Суду щодо застосування п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України, викладений у постанові від 13 серпня 2019 року у справі № 2040/7988/18, в якій Суд аналізував можливість накладення штрафу в разі порушення строків реєстрації податкових накладних, що не надаються отримувачу (покупцю) з інших підстав, ніж їх складення за операціями, які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Так, Верховний Суд зазначив, що до 01 січня 2017 року штрафні санкції застосовувалися за порушення термінів реєстрації податкових накладних виключно тих, які підлягали наданню покупцям - платникам податку на додану вартість.

З 1 січня 2017 року набрав чинності Закон України від 21 грудня 2016 року № 1797-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні», яким були внесені зміни, зокрема, і до статті 120-1 Податкового кодексу України, яка після змін передбачала, що штрафи не застосовуються виключно щодо «податкової накладної, що не видається одержувачеві (покупцеві), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: звільнених від оподаткування або оподатковуваних за нульовою ставкою».

З огляду на вказане, колегія суддів приходить до висновку, що статтею 120-1.1 статті 120 ПК України, з урахуванням внесених змін Законом № 1797-VIII визначено виключні випадки звільнення від відповідальності за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних, і такі виключення стосуються реєстрації двох видів податкових накладних: 1) яка не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування; 2) яка не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій, які оподатковуються за нульовою ставкою.

Тобто, для застосування виключень і звільнення від відповідальності обов`язковою умовою є звільнення операції від оподаткування або її оподаткування за нульовою ставкою.

Відтак, саме зміст операції є визначальним при вирішенні питання про наявність / відсутність підстав для притягнення платника податку до відповідальності на підставі статті 120-1 ПК України.

Судом встановлено, що постановою від 24.11.2020 у справі № 320/4953/19 Шостий апеляційний адміністративний суд, не погодившись з висновками, викладеними у рішенні Київського окружного адміністративного суду від 12.02.2020, вирішив, що податкове повідомлення-рішення від 01.07.2019 № про накладення штрафу у розмірі 1875705,82 грн є частково правомірним, а саме в частині нарахованих штрафних санкцій у розмірі 1 871 919, 30 грн., в іншій частині вказане ППР визнано протиправним.

Відповідно до пп.60.1.4 п.60.1 ст. 60 ПК України, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо рішенням суду, що набрало законної сили, скасовується повідомлення-рішення контролюючого органу або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі.

У випадках, визначених підпунктом 60.1.4 пункту 60.1 цієї статті, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними у день набрання законної сили відповідним рішенням суду (п.60.5 ст. 60 ПК України).

Оскільки податкове повідомлення-рішення від 01.07.2019 № про накладення штрафу у розмірі 1875705,82 грн визнано у судовому порядку частково неправомірним, а саме в частині нарахованих штрафних санкцій у розмірі 3 786,52 грн. за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної №493 від 22.10.2018, то контролюючим органом правомірно відкликано його в силу положень пп.60.1.4. п.60.1 ст.60 ПК України, відтак визначена сума грошового зобов`язання не була узгодженою до часу прийняття нового податкового повідомлення-рішення (ППР від 11.04.2023 за № 5483/0411), та не створювала для платника податків правових наслідків, в тому числі і стягнення з нього сум податкових зобов`язань, визначених у ППР від 01.07.2019 №.

Разом з тим, контролюючим органом з урахуванням висновків, викладених у постанові ШААС від 24.11.2020 у справі № 320/4953/19, прийнято нове податкове повідомлення-рішення від 11.04.2023 за № 5483/0411 про накладення штрафу у розмірі 1 871 919, 30 грн., у зв`язку з чим суд приходить висновку про обгрунтованість такий дій з боку контролюючого органу.

Судом також не приймаються до уваги посилання позивача на те, що 23 травня 2020 року набули чинності положення Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» від 16 січня 2020 року №466-IX (надалі Закон № 466-ІХ), з огляду на наступне.

Законом № 466-ІХ доповнено підрозділ 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України пунктом 73, за змістом якого штрафи за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, за операціями, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість, операціями, що оподатковуються податком на додану вартість за нульовою ставкою, операціями, що не передбачають надання податкової накладної отримувачу (покупцю), а також податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами «а» - «г» пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної, податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної, податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, нараховані платникам податків протягом періоду з 1 січня 2017 року до 31 грудня 2019 року, грошові зобов`язання за якими неузгоджені (відповідні податкові повідомлення-рішення знаходяться в процедурі адміністративного або судового оскарження та грошові зобов`язання за ними не сплачено) станом на дату набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві», застосовуються в розмірі 2 відсотків обсягу постачання (без податку на додану вартість), але не більше 1020 гривень.

Абзац третій цього пункту визначає, що контролюючий орган за місцем реєстрації платника податку здійснює перерахунок суми штрафу і надсилає (вручає) такому платнику нове податкове повідомлення-рішення. Попереднє податкове повідомлення-рішення вважається скасованим (відкликаним).

Суд визнає, що такий підхід законодавця загалом відповідає принципу «доброго врядування» і «належної адміністрації» в світлі практики ЄСПЛ.

За змістом наведеної норми законодавцем, який виявив певні недоліки (непропорційність) у механізмі відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної, що не надається покупцю товарів, Законом № 466-ІХ чітко закріплено, що пункт 73 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України підлягає застосуванню до штрафів нарахованих платникам податків протягом періоду з 1 січня 2017 року до 31 грудня 2019 року за наведених у цій же нормі умов.

Отже, наведеними приписами закону платники податків звільняються від надмірного тягаря відповідальності, встановленого раніше чинними нормами податкового законодавства, за наведених у пункті 73 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України умов.

Тобто, станом на час розгляду справи чинною і такою, що підлягає до застосування, є редакція пункту 73 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, якою впроваджено ретроактивну (ретроспективну, тобто таку, яка передбачає, що дата вступу в силу та дата набрання чинності акта збігаються, однак він змінює на майбутнє правові наслідки діянь та подій, які мали місце до набрання ним чинності) дію закону у відповідних правовідносинах. А саме - щодо штрафів, нарахованих платникам податків протягом періоду з 1 січня 2017 року до 31 грудня 2019 року за наведених у цій же нормі умов.

Аналогічні правові висновки щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах сформовані у постановах Верховного Суду по справах №816/1488/17, № 807/68/18 та № 808/3250/17.

Разом з тим, наявність податкового повідомлення - рішення, яке перебувало у процесі оскарження станом на 23 травня 2020 року, не впливає на правомірність такого податкового повідомлення - рішення по суті виявлених контролюючим органом порушень вимог Податкового кодексу України, допущених платником податків.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01 вересня 2020 року у справі №340/1857/19.

Суд наголошує, що необхідною умовою для звільнення платника податків від відповідальності встановленої п.120-1.1 ст.120-1 ПК України є не лише ненадання відповідних податкових накладних покупцеві, а й звільнення операцій від оподаткування або їх оподаткування за нульовою ставкою.

Однак, підстави для застосування штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних лише відсутні тоді, коли спірні операції звільнені від оподаткування або оподатковуються за нульовою ставкою.

Враховуючи вищевикладене, податкове повідомлення-рішення від 11.04.2023 за № 5483/0411 про накладення штрафу в сумі 1 871 919 грн. 30 коп. є таким, що прийнятий в межах повноважень, у визначений законодавством спосіб та з урахуванням обставин, що мають значення для прийняття вказаного рішення.

Відповідачем доведено, а позивачем не спростовано правомірність прийняття спірного податкового повідомлення-рішення від 11.04.2023 за № 5483/0411.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, суд дійшов висновку, що у спірних правовідносинах відповідач діяв у межах вимог ст. 19 Конституції України та ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, за якими органи державної влади та органи місцевого самоврядування, в тому числі, зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також обґрунтовано.

Належних та достатніх доказів, які б доводили обґрунтованість заявленого позову, суду не надано.

За визначенням ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Достатніми, у розумінні ч. 1 ст. 76 КАС України, є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

За змістом ч. 2 вищезазначеної правової норми процесуального закону, питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Разом з тим частина перша статті 77 КАС України покладає на кожну сторону обов`язок довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов до висновку про залишення позовних вимог без задоволення.

Інших доводів, що можуть вплинути на правильність вирішення судом спору, що розглядається, матеріали справи не містять.

Враховуючи висновки суду за наслідками вирішення справи, положення ст. ст. 139, 143 КАС України, у суду відсутні підстави для вирішення питання щодо розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 2, 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.