Справа № 440/7934/24
Суддя: Т.С. Канигіна
Дата ухвалення: 2025-08-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2025 року м. ПолтаваСправа № 440/7934/24
Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Канигіної Т.С., розглянувши у письмовому провадженні справу за позовом Полтавського обласного комунального виробничого підприємства теплового господарства "Полтаватеплоенерго" до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області про визнання протиправними та скасування постанови та припису

В С Т А Н О В И В:

Полтавське обласне комунальне виробниче підприємство теплового господарства "Полтаватеплоенерго" (надалі ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго") звернулось до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області про визнання протиправними та скасування постанови та припису, а саме просить визнати протиправними та скасувати: постанову Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області про накладення штрафу за порушення законодавства про захист прав споживачів №1 від 17.05.2024, припис Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області № 000003 від 09.05.2024, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання cуб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів, від 02.05.2024 № 000003.

Позовні вимоги позивач мотивує тим, що в період з 26.04.2024 по 02.05.2024 Головним управлінням Держпродспоживслужби в Полтавській області проведена позапланова перевірка ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго" в частині додержання вимог законодавства про захист прав споживачів на підставі звернення громадянина ОСОБА_1 , за результатами якої складено акт № 000003 від 02.05.2024. На переконання позивача, відповідачем було порушено норми частини шостої статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" і не вручено зазначений акт керівнику чи уповноваженій особі позивача в останній день заходу державного нагляду (контролю) - 02.05.2024, а лише надіслано цінним листом, який надійшов на адресу підприємства 07.05.2024. Зазначено, що позивач був позбавлений можливості внести свої пояснення, зауваження або заперечення щодо проведеного заходу державного нагляду (контролю) та складеного акта перевірки, хоча мав бажання заповнити цю частину акта. На думку позивача, оскаржувані припис та постанову винесені відповідачем необґрунтовано за відсутності законних на те підстав, без урахування обставин, що мали значення для прийняття такого рішення і на підставі висновків акта перевірки №000003 від 02.05.2024, який в порушення норми частини шостої статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" не було вручено позивачу в останній день перевірки.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 08.07.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №440/7934/24. Вирішено проводити розгляд даної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), витребувано докази /а.с. 95-96/.

У наданому до суду 22.07.2024 відзиві на позов представник відповідача просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю /а.с. 100-108/. Свою позицію мотивував посиланням на те, що до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів надійшло звернення гр. ОСОБА_1 від 20.03.2024 щодо порушень законодавства про захист прав споживачів, що спричинило шкоду його законним правам та інтересам Полтавським обласним комунальним виробничим підприємством теплового господарства "Полтаватеплоенерго". 02.05.2024 посадові особи Головного управління Держпродспоживслужбюи в Полтавській області прибули до Полтавського обласного комунального виробничого підприємства теплового господарства "Полтаватеплоенерго", за адресою: м. Полтава, вул. Польська, буд. 2А та повідомили охорону, що відповідно до вимог законодавства по результатам проведення позапланового заходу прибули для вручення акта № 000003 від 02.05.2024, що вбачається з відеоматеріалів. На прохання працівників Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області покликати для вручення акта керівника Полтавського обласного комунального виробничого підприємства теплового господарства "Полтаватеплоенерго" або начальника юридичного відділу, була надана відповідь "Нікого немає, коли з`являться невідомо". У зв`язку з чим посадові особи Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області повідомили працівників Полтавського обласного комунального виробничого підприємства теплового господарства "Полтаватеплоенерго", що в такому випадку акт буде направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення. Зазначено, що Головним управлінням Держпродспоживслужби в Полтавській області в повному обсязі доведено вчинене позивачем правопорушення та законність винесених щодо ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго" постанови № 1 від 17.05.2024 та припису № 000003 від 09.05.2024.

07.08.2024 до суду надійшла відповідь позивача на відзив /а.с. 190-191/, у якій зазначено, що доводи та аргументи, викладені у відзиві на позовну заяву, не спростовують жодної обставини, викладеної у позовній заяві.

29.08.2024 до суду від відповідача надійшли додаткові пояснення у справі /а.с. 195-198/, у яких зазначено, що твердження позивача є безпідставними, не відповідають обставинам справи, не підтверджені доказами та є такими, що покликані ввести суд в оману.

Справу розглянуто судом за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось на підставі частини 4 статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України.

Дослідивши письмові докази і письмові пояснення сторін, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступні обставини та спірні правовідносини.

Як вбачається з матеріалів справи, ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго" зареєстроване як юридична особа та основним видом його діяльності за КВЕД є: 35.30 Постачання пари, гарячої води та кондиційованого повітря, що учасниками справи не заперечується.

До Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів надійшло звернення гр. ОСОБА_1 від 20.03.2024 щодо порушень законодавства про захист прав споживачів, що спричинило шкоду його законним правам та інтересам Полтавським обласним комунальним виробничим підприємством теплового господарства "Полтаватеплоенерго" /а.с. 126/.

Наказом ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області "Про проведення позапланової перевірки" №506-ОД від 25.04.2024 відповідно до статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303 "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану", наказу Держпродспоживслужби від 01.04.2024 №191 "Про рішення щодо здійснення протягом періоду воєнного стану позапланових заходів державного нагляду (контролю) у сфері надання житлово-комунальних послуг" та погодження Держпродспоживслужби від 08.04.2024 №15.2.2-4/7080, на підставі звернення фізичної особи ОСОБА_1 від 20.03.2024, з 26 квітня по 02 травня 2024 року наказано провести позапланову перевірку ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго" з питань додержання законодавства про захист прав споживачів /а.с. 131/.

На підставі цього наказу видано направлення №346 від 25.04.2024 на проведення з 26.04.2024 по 02.05.2024 позапланової перевірки ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго" з питань додержання законодавства про захист прав споживачів /а.с.132/.

26.04.2024 посадові особи Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області розпочали позапланову перевірку Полтавського обласного комунального виробничого підприємства теплового господарства "Полтаватеплоенерго", за адресою: м. Полтава, вул. Польська, буд. 2А та пред`явили позивачу посвідчення (направлення), службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), а також надали суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення), що підтверджується підписом ген. директора 26.04.2024 /а.с. 132/.

Вимогою № 1 від 26.04.2024 відповідач звернувся до позивача з проханням підготувати та надати в термін до 15 год. 00 хв. 29.04.2024 копії наступних документів:

- договір про надання послуг з постачання теплової енергії у місцях загального користування за адресою: АДРЕСА_1 із споживачем Шийко;

- чи наявне централізоване опалення місць загального користування у будинку за адресою: АДРЕСА_1 ;

- за якою методикою здійснювався/здійснюється розподіл між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг у місцях загального користування за адресою: АДРЕСА_1 у період з 2021 по 01.04.2024 із зазначенням періоду застосування кожної методики;

- надати розрахунок розподілу між споживачами спожитих у будівлі/будинку послуг з постачання теплової енергії у місцях загального користування за період з 2023 по 01.04.2024;

- інші пояснення з порушених питань в разі необхідності /а.с. 132/.

Листом № 29-17/2544 від 29.04.2024 позивач надав до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області пояснення /а.с.133- 135/.

Враховуючи вищезазначене, спеціалісти Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області вимогою № 2 від 30.04.2024 звернулись до позивача з проханням щодо надання документів та інформації. Термін виконання за цією вимогою було визначено до 10 год. 00 хв. 01.05.2024 /а.с. 136/.

До канцелярії Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області 01.05.2024 (вх. № 3101-24 від 01.05.2024) надійшов лист від ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго" від 01.05.2024 № 28.3-02/2569 щодо надання копій документів та інформації, а саме:

- копія акта перевірки від 16.01.2019 системи теплопостачання житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ;

- копії актів прийняття на абонентський облік підприємства вузлів комерційного обліку теплової енергії;

- рішення уповноважених органів про встановлення тарифів для ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго";

- архівні дані роботи теплових лічильників та копії відомостей зняття показників за період з 01.12.2021 по 01.04.2024;

- копії рахунків на оплату послуги з постачання теплової енергії по особовому рахунку за адресою: АДРЕСА_2 за період з 01.12.2021 по 31.03.2024 /а.с.137-184/.

Вимогою № 3 від 01.05.2024 відповідач звернувся до позивача з проханням надати в термін до 16 год. 00 хв. 01.05.2024 копії наступних документів:

- документ щодо опалювальних площ у будинку за адресою: за адресою: АДРЕСА_1 , наданий у 1998 році підприємством по експлуатації житла Надія (посилання у листі № 3101-24-01 від 01.05.2024);

- інформацію для моніторингу ринку теплової енергії, що подається до НКРЕКП помісячно за січень, лютий, березень та квітень 2024 року /а.с.63, зворот/.

Листом № 28.3-02/2575 від 01.05.2024 позивач повідомив, що не може надати документ щодо опалювальних площ у будинку за адресою: за адресою: АДРЕСА_1 , наданий у 1998 році підприємством по експлуатації житла "Надія", оскільки на підприємстві відсутній зазначений документ у зв`язку із закінченням терміну зберігання, та надано інформацію щодо розміру опалювальних площ квартир у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 станом на 01.04.2024 /а.с. 72/.

Враховуючи вищезазначене, спеціалісти Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області вимогою № 4 від 01.05.2024 звернулись до позивача з проханням щодо надання документів та інформації. Термін виконання за цією вимогою було визначено до 10 год. 00 хв. 02.05.2024 /а.с.63/.

Листом № 31-12/2588 від 02.05.2024 позивач надав копії документів, а саме:

- рахунки на оплату послуги з постачання теплової енергії по квартирам АДРЕСА_3 за період з 01.12.2021 по 31.03.2024;

- копії актів прийняття на абонентський облік підприємства вузлів комерційного обліку теплової енергії, та повідомив про неможливість надати інформацію щодо встановлення у житловому будинку по АДРЕСА_1 , оскільки у підприємства відсутня дана інформація /а.с. 72, зворот/.

За результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів відповідачем був складений акт № 000003 від 02.05.2024 /а.с.28-56/.

Також відповідачем за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів від 02.05.2024 № 000003 був складений припис № 000003 від 09.05.2024 про проведення перерахунку вартості наданої послуги з постачання теплової енергії за сумою всіх вузлів комерційного обліку відповідної комунальної послуги у будівлі/будинку, у якому зобов`язано:

- здійснити перерахунок вартості наданої послуги з постачання теплової енергії за адресою проживання ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 за період з 01.12.2021 по 30.04.2024 за сумою всіх вузлів комерційного обліку відповідної комунальної послуги у будівлі/будинку відповідно до пункту 7 розділу І Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 22.11.2022 № 315;

- у подальшому проводити нарахування вартості послуги з постачання теплової енергії за адресою проживання ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 за сумою всіх вузлів комерційного обліку відповідної комунальної послуги у будівлі/будинку відповідно до пункту 7 Розділу 1 Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затверджена наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 22.11.2022 № 315 /а.с. 61/.

На підставі вищевикладеного, керуючись пунктом 3 частини другої статті 10, статями 14-16 Закону України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання", Головним управлінням Держпродспоживслужби в Полтавській області винесено постанову № 1 від 17.05.2024 про накладення штрафу за порушення законодавства про захист прав споживачів, якою застосовано до Полтавського обласного комунального виробничого підприємства теплового господарства "Полтаватеплоенерго" штраф у розмірі 36 прожиткових мінімумів для працездатних осіб у сумі 109008,00 грн /а.с. 59-60/.

Не погодившись з постановою та приписом Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку оскаржуваним рішенням та відповідним доводам сторін, суд виходить з такого.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (далі Закон №877-V).

Відповідно до статті 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Частиною першою статті 2 Закону №877-V встановлено, що дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

За приписами частини першої статті 6 Закону № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема:

подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;

неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;

звернення посадових осіб органів місцевого самоврядування про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства у випадках, коли право на подання такого звернення передбачено законом.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю) (абзац одинадцятий частини першої статті 6 Закону №877-V).

Відповідно до частини першої статті 4 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Частинами першою - п`ятою статті 7 Закону №877-V встановлено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Слід зазначити, що у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/202 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався відповідними указами Президента України та дії до цього часу.

Згідно з пунктами 1-3 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303 "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) в умовах воєнного стану" (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) вирішено припинити проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 "Про введення воєнного стану в Україні".

За наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

Протягом періоду воєнного стану за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, планові та позапланові заходи державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов здійснюються за рішенням Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, позапланові заходи державного нагляду (контролю) у сфері організації та проведення азартних ігор (у тому числі фактичні перевірки методом контрольних закупок) та у лотерейній сфері - за рішенням Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей відповідно до статті 10 Закону України "Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор" та статті 13 Закону України "Про державні лотереї в Україні".

З наведеного слідує, що підставою для проведення позапланової перевірки у період дії воєнного стану може бути рішення центрального органу виконавчої влади виключно при наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.

Судовим розглядом встановлено, що в якості підстави для призначення позапланової перевірки відповідно до наказу ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області від 25.04.2024 №506-ОД слугувало погодження Держпродспоживслужби від 08.04.2024 №15.2.2-4/7080, на підставі звернення фізичної особи ОСОБА_1 від 20.03.2024.

Посвідчення (направлення) №346 від 25.04.2024 на проведення з 26.04.2024 по 02.05.2024 позапланової перевірки ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго" з питань додержання законодавства про захист прав споживачів пред`явили позивачу, що підтверджується підписом ген. директора 26.04.2024.

Відповідно до частини шостої статті 7 Закону №877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

У разі створення суб`єктом господарювання перешкод органу державного нагляду (контролю) чи його посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) в акті обов`язково зазначається опис дій чи бездіяльності, що призвели до створення таких перешкод, з посиланням на відповідні норми закону.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Згідно зі статтею 11 Закону №877-V суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний:

допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом;

не створювати перешкоди органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні ними заходів державного нагляду (контролю), за умови що зазначені заходи здійснюються такими особами відповідно до вимог закону;

виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства;

надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону;

одержувати примірник акта та/або припису органу державного нагляду (контролю) за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу.

У ході перевірки дотримання відповідачем наведених вище вимог закону та виконання позивачем покладених на нього законом обов`язків, судовим розглядом встановлено, що акт перевірки №000003 від 02.05.2024 направлений Головним управлінням Держпродспоживслужби в Полтавській області до ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго" рекомендованим поштовим відправленням 02.05.2024 та отриманий адресатом 07.05.2024 /а.с. 58/.

Таким чином, беручи до уваги зазначені обставини щодо неможливості вручення акта у встановлений законом термін керівнику та уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, а також той факт, що акт №000003 від 02.05.2024, який було направлено рекомендованим листом, отримано ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго", суд не знаходить в діях відповідача протиправності та порушення норм статті 7 Закону №877-V.

Таким чином, порушень при проведенні позапланового заходу стосовно позивача судом не встановлено.

Щодо виявлених порушень, зафіксованих в акті №000003 від 02.05.2024, суд зазначає наступне.

Як вищенаведено, за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів від 02.05.2024 № 000003 був складений припис № 000003 від 09.05.2024 про проведення перерахунку вартості наданої послуги з постачання теплової енергії за сумою всіх вузлів комерційного обліку відповідної комунальної послуги у будівлі/будинку, у якому зобов`язано: здійснити перерахунок вартості наданої послуги з постачання теплової енергії за адресою проживання ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 за період з 01.12.2021 по 30.04.2024 за сумою всіх вузлів комерційного обліку відповідної комунальної послуги у будівлі/будинку відповідно до пункту 7 розділу І Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 22.11.2022 № 315; у подальшому проводити нарахування вартості послуги з постачання теплової енергії за адресою проживання ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 за сумою всіх вузлів комерційного обліку відповідної комунальної послуги у будівлі/будинку відповідно до пункту 7 Розділу 1 Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затверджена наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 22.11.2022 № 315.

Згідно з постановою Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області про накладення штрафу за порушення законодавства про захист прав споживачів від 17.05.2024 № 1, на підставі акта від 02.05.2024 № 000003 встановлено порушення пункту 2 частини другої статті 10 Закону України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання" від 22.06.2017 № 2119-VIII (далі - Закон № 2119-VIII), пункту 7 Розділу І Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затверджена наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 22.11.2022 № 315 (далі - Методика), а саме: при визначенні обсягу спожитої у будівлі комунальної послуги з постачання теплової енергії та її розподілу за адресою: АДРЕСА_2 , розрахунок здійснено за одним вузлом комерційного обліку у під`їзді, де знаходиться вищезазначена квартира, а не за сумою всіх вузлів комерційного обліку відповідної комунальної послуги у будівлі/будинку, рішення співвласників будівлі/будинку про те, що розподіл може здійснюватися окремо для кожної її частини, що оснащена вузлом комерційного обліку відповідної комунальної послуги, у ході перевірки не надано.

На підставі вищевикладеного, керуючись пунктом 3 частини другої статті 10, статями 14-16 Закону № 2119-VIII, застосовано до Полтавського обласного комунального виробничого підприємства теплового господарства "Полтаватеплоенерго" штраф у розмірі 36 прожиткових мінімумів для працездатних осіб у сумі 109008,00 грн /а.с. 59-60/.

Так, згідно з пунктами 2, 3 частини другої статті 10 Закону № 2119-VIII визначений за допомогою вузла (вузлів) комерційного обліку (а у випадках, передбачених частиною другою статті 9 цього Закону, - за розрахунковим або середнім споживанням) обсяг спожитої у будівлі теплової енергії включає обсяги теплової енергії на опалення житлових та нежитлових приміщень, які є самостійними об`єктами нерухомого майна, опалення місць загального користування, гаряче водопостачання (у разі обліку теплової енергії у гарячій воді), забезпечення функціонування внутрішньобудинкових систем опалення та гарячого водопостачання (за наявності циркуляції) та розподіляється між споживачами в такому порядку:

- обсяг теплової енергії, витраченої на опалення місць загального користування та допоміжних приміщень будівлі, визначається та розподіляється між споживачами пропорційно до площі (об`єму) квартири (іншого приміщення) за методикою розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства;

- загальний обсяг теплової енергії (крім обсягу теплової енергії, витраченого на приготування гарячої води, забезпечення функціонування внутрішньобудинкових систем опалення та гарячого водопостачання (за наявності циркуляції), опалення місць загального користування та допоміжних приміщень будівлі, а також приміщень, де встановлені вузли розподільного обліку теплової енергії/прилади - розподілювачі теплової енергії) розподіляється між споживачами, приміщення/опалювальні прилади яких не оснащені вузлами розподільного обліку теплової енергії/приладами - розподілювачами теплової енергії, пропорційно до опалюваної площі (об`єму) таких споживачів.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 14 Закону № 2119-VII за порушення вимог цього Закону на суб`єктів господарювання, які є операторами зовнішніх інженерних мереж або виконавцями комунальних послуг з постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого питного водопостачання, а також на інших осіб, які здійснюють розподіл обсягів відповідної комунальної послуги, накладається штраф у таких розмірах: 36 прожиткових мінімумів для працездатних осіб - у разі здійснення розподілу обсягів комунальних послуг з порушенням вимог цього Закону або методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг.

Статтями 15 та 16 Закону № 2119-VII визначені органи, уповноважені розглядати справи про правопорушення у сфері комерційного обліку комунальних послуг, та порядок накладення та стягнення штрафів за правопорушення у сфері комерційного обліку комунальних послуг.

Зокрема, у цих статтях Закону наведено що справи про правопорушення у сфері комерційного обліку комунальних послуг розглядаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сферах метрологічного нагляду та державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів.

Розглядати справи про правопорушення і накладати стягнення від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сферах метрологічного нагляду та державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, мають право керівник, його заступники, керівники територіальних органів та їхні заступники.

Підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері комерційного обліку комунальних послуг є акт перевірки та інші матеріали, пов`язані з цією перевіркою. Акти перевірки складаються окремо на кожне виявлене правопорушення.

Посадові особи, уповноважені на проведення перевірок та складання актів, визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сферах метрологічного нагляду та державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів.

Акт перевірки складається у двох примірниках, які підписуються посадовою особою центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сферах метрологічного нагляду та державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, та керівником суб`єкта господарювання або уповноваженою ним особою.

Справа про правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання акта перевірки посадовою особою, уповноваженою розглядати справу. За результатом розгляду справи про правопорушення виноситься постанова.

Штраф сплачується протягом 15 днів з дня отримання копії постанови відповідним суб`єктом господарювання. Сплата передбачених статтею 14 цього Закону штрафів не звільняє суб`єктів господарювання від обов`язку усунути відповідне правопорушення.

Постанова у справі про правопорушення може бути оскаржена в адміністративному та/або судовому порядку.

Відносини, що виникають у процесі надання та споживання житлово-комунальних послуг, врегульовано Законом України "Про житлово-комунальні послуги" від 09.11.2017 № 2189-VІІІ, який введено в дію 01.05.2019.

Відповідно до частин першої та другої статті 12 Закону №2189-VІІІ надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах.

Договори про надання житлово-комунальних послуг укладаються відповідно до типових або примірних договорів, затверджених Кабінетом Міністрів України або іншими уповноваженими законом державними органами відповідно до закону. Договори про надання комунальних послуг можуть затверджуватися окремо для різних моделей організації договірних відносин (індивідуальний договір, індивідуальний договір з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем, колективний договір) та для різних категорій споживачів (індивідуальний споживач (співвласник багатоквартирного будинку, власник будівлі, у тому числі власник індивідуального садибного житлового будинку), колективний споживач).

Згідно з частиною другою статті 6 Закону №2189-VІІІ (у редакції, чинній на час укладення позивачем із заявником типового договору у грудні 2021 року, текст якого оприлюднений на офіційному веб-сайті позивача) учасниками правовідносин у сфері надання житлово-комунальних послуг є: 1) споживачі (індивідуальні та колективні); 2) управитель; 3) виконавці комунальних послуг.

Виконавцями комунальних послуг є: 1) послуг з постачання та розподілу природного газу - постачальник, який на підставі ліцензії провадить діяльність із постачання природного газу, та оператор газорозподільної системи, до якої приєднані об`єкти газоспоживання споживача; 2) послуг з постачання та розподілу електричної енергії - енергопостачальник або інший суб`єкт, визначений законом; 3) послуг з постачання теплової енергії - теплопостачальна організація; 4) послуг з постачання гарячої води - суб`єкт господарювання, який є власником (або володіє і користується на інших законних підставах) теплової, тепловикористальної або теплогенеруючої установки, за допомогою якої виробляє гарячу воду, якщо споживачами не визначено іншого постачальника гарячої води; 5) послуг з централізованого водопостачання - суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водопостачання; 6) послуг з централізованого водовідведення - суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водовідведення; 7) послуг з поводження з побутовими відходами - суб`єкт господарювання, визначений виконавцем послуг з вивезення побутових відходів у встановленому законодавством порядку.

Таким чином, суд погоджується з доводами відповідача, що ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго" є виконавцем комунальних послуг з постачання теплової енергії.

У відзиві відповідачем наведено, що заявник ОСОБА_2 користується житловим приміщенням за адресою: м. Карлівка, вул. Гурамішвілі, 18. Приміщення заявника має індивідуальне опалення. У грудні 2021 року набрав чинності укладений ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго" та заявником типовий індивідуальний договір про надання послуги з постачання теплової енергії у порядку, визначеному частиною п`ятою статті 13 Закону №2189-VІІІ, текст якого оприлюднений на офіційному веб-сайті ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго".

Суд зазначає, що Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, відповідно до статті 10 Закону України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання", пункту 4 частини другої статті 4 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", пункту 8 Положення про Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, наказом від 22.11.2018 № 315, затверджено Методику розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг (надалі - Методика № 315).

Згідно з пунктом 1 Методики № 315 (у редакції, чинній до 27.01.2022) ця Методика встановлює порядок визначення обсягів спожитої у будівлі теплової енергії на опалення житлових та нежитлових приміщень, які є самостійними об`єктами нерухомого майна, опалення місць загального користування, гаряче водопостачання (у разі обліку теплової енергії у гарячій воді), забезпечення функціонування внутрішньобудинкових систем опалення та гарячого водопостачання (за наявності циркуляції); обсягів холодної, гарячої води, витраченої на загальнобудинкові потреби; обсягів холодної та гарячої води, спожитої споживачами, приміщення яких не оснащені вузлами розподільного обліку; порядок розподілу обсягів спожитих комунальних послуг з постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання (далі - комунальні послуги), визначає вимоги до приладів-розподілювачів теплової енергії, поправкові коефіцієнти для розподілу обсягу спожитої теплової енергії між окремими споживачами у будівлях, оснащених вузлами комерційного обліку теплової енергії та/або гарячої, та/або холодної води, де налічуються два та більше споживачів.

У редакції, чинній з 28.01.2022, ця Методика встановлює порядок розподілу між споживачами спожитих у будівлі/будинку послуг з постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання (далі - комунальні послуги), обсяг споживання яких визначений за допомогою вузла (вузлів) комерційного обліку або розрахунково у разі його (їх) відсутності, тимчасового виходу з ладу або втрати, та послуги з централізованого водовідведення, обсяг споживання якої визначається відповідно до обсягу споживання інших комунальних послуг.

У пункті 2 Методики № 315 наведено, що опалюване приміщення - приміщення у будівлі/будинку, яке забезпечується тепловою енергією за допомогою внутрішньобудинкової системи теплопостачання, та у якому забезпечується нормативна температура повітря.

Згідно з наданими на вимогу відповідача відповідями ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго" від 29.04.2024 № 29-17/2544 та від 01.05.2024 № 283-02/2569 будинок, у якому проживає заявник за адресою: АДРЕСА_1 , має 2 під`їзди, розподіл між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг здійснюється за 1 під`їздом, у якому проживає заявник, відповідно до пункту 8 розділу IV Методики.

Так, згідно з пунктом 8 розділу IV Методики № 315 у разі відсутності у виконавця розподілу комунальних послуг даних щодо площ МЗК та допоміжних приміщень та/або даних щодо трубопроводів внутрішньобудинкової системи опалення у підвалах, техпідпіллях та на горищах, то обсяг теплової енергії, витрачений на загальнобудинкові потреби опалення (Qз.б.поп.проект), може бути визначений спрощено: як частка від загального обсягу споживання теплової енергії на опалення будівлі/будинку (Qопбуд):

для 1-5 поверхової будівлі/будинку - 25 %;

для 6-10 поверхової будівлі/будинку - 20 %;

для будівлі/будинку вище 10 поверхів - 15 %;

для будівель/будинків комбінованої поверховості - відсоток, визначений як середнє арифметичне значення вищевказаних відсотків в залежності від поверховості частин будівлі/будинку.

Відповідно до пункту 12 розділу IV Методики № 315 обсяг теплової енергії, витрачений на загальнобудинкові потреби опалення будівлі/будинку, розподіляється між усіма власниками (співвласниками) приміщень будівлі/будинку (включаючи приміщення з індивідуальним опаленням та окремі приміщення з транзитними мережами опалення) пропорційно до загальних/опалюваних площ/об`ємів їх житлових/нежитлових приміщень.

Позивач у пункті 6 листа №28.3-02/2569 від 01.05.2024 зазначив, що житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , обладнано двома комерційними вузлами комерційного обліку теплової енергії: ввід 1 (кв. 1-8) та ввід 2 (кв. 9-16).

Пунктом 7 розділу I Методики № 315 передбачено, що у разі, якщо одна будівля/будинок має два та більше вводи відповідної зовнішньої інженерної мережі, які оснащено вузлами комерційного обліку, то визначення обсягу спожитої послуги та її розподіл здійснюється за сумою всіх вузлів комерційного обліку відповідної комунальної послуги у будівлі/будинку. За рішенням співвласників будівлі/будинку розподіл може здійснюватися окремо для кожної її частини, що оснащена вузлом комерційного обліку відповідної комунальної послуги.

Отже, суд погоджується з твердженням відповідача, що в залежності від кількості вводів відповідної зовнішньої інженерної мережі проводиться різне визначення обсягу спожитої послуги та її розподіл.

З урахуванням наведеного, позивач всупереч вимогам пункту 7 розділу I Методики № 315 провів нарахування плати за послуги з постачання теплової енергії за одним вузлом комерційного обліку у під`їзді, де проживає заявник, а не за сумою всіх вузлів комерційного обліку відповідної комунальної послуги у будівлі/будинку.

У зв`язку з наведеним відповідач доказав порушення ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго" пункту 2 частини другої статті 10 Закону № 2119-VIII, пункту 7 Розділу І Методики № 315, а саме: при визначенні обсягу спожитої у будівлі комунальної послуги з постачання теплової енергії та її розподілу за адресою: АДРЕСА_2 , розрахунок здійснено за одним вузлом комерційного обліку у під`їзді, де знаходиться вищезазначена квартира, а не за сумою всіх вузлів комерційного обліку відповідної комунальної послуги у будівлі/будинку.

При цьому рішення співвласників будівлі/будинку про те, що розподіл може здійснюватися окремо для кожної її частини, що оснащена вузлом комерційного обліку відповідної комунальної послуги, у ході перевірки та у ході розгляду справи не надано.

Інші доводи позивача спростовуються вищенаведеним.

Твердження позивача про те, що припис не містить конкретних заходів, які необхідно здійснити суб`єкту господарювання для усунення виявлених порушень також спростовуються зобов`язальною вимогою спірного припису, у якому зобов`язано: здійснити перерахунок вартості наданої послуги з постачання теплової енергії за адресою проживання ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 за період з 01.12.2021 по 30.04.2024 за сумою всіх вузлів комерційного обліку відповідної комунальної послуги у будівлі/будинку відповідно до пункту 7 розділу І Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 22.11.2022 № 315; у подальшому проводити нарахування вартості послуги з постачання теплової енергії за адресою проживання ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 за сумою всіх вузлів комерційного обліку відповідної комунальної послуги у будівлі/будинку відповідно до пункту 7 Розділу 1 Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затверджена наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 22.11.2022 № 315.

Крім того, суд зауважує, що порушення процедури при прийнятті рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalidact). Водночас, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Тобто, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: "протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків" і, на противагу йому, принцип "формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення".

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справі №813/1790/18.

Отже, суд, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, вважає, що навіть за умови порушення відповідачем процедури винесення спірних рішень (зокрема: назва постанови про накладення штрафу "за порушення законодавства про захист прав споживачів"; наведення пункту 2, потім 3 частини другої статті 10 Закону № 2119-VIII у спірній постанові), не може потягнути за собою безумовне скасування оскаржуваних рішень, за умови наявності факту допущення позивачем порушень законодавства.

Наведена позиція відповідає правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду від 31.10.2019 у справі №826/9858/18.

Відповідно до частин першої-другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, враховуючи вищезазначені обставини, суд дійшов висновку, що позивачем не доведена протиправність дій та рішень відповідача, проте, відповідачем доведено обґрунтованість та правомірність прийнятих ним оскаржуваних припису та постанови.

Суд зазначає, що згідно із пунктом 29 Рішення ропейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 09.12.1994, статтю 6 пункту 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради ропи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

З огляду на вищенаведене, адміністративний позов задоволенню не підлягає.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа, у разі задоволення позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень.

Проте у цій справі суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову, у зв`язку з чим відсутні підстави для відшкодування судових витрат, понесених позивачем.

Керуючись статтями 2, 9, 77, 243-246, 250, 255, 287, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовних вимог Полтавського обласного комунального виробничого підприємства теплового господарства "Полтаватеплоенерго" (вул. Польська, буд. 2а, м. Полтава, Полтавська область, 36008, ) до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області (вул. Воскресенський узвіз, буд. 7, м. Полтава, Полтавська область, 36039, ) про визнання протиправними та скасування постанови та припису відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, а також з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених підпунктом 15.5 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Канигіна Т.С.