Справа № 640/19471/19
Суддя: Алла РУДЕНКО
Дата ухвалення: 2025-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2025 року справа № 640/19471/19
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Алли Руденко, розглянувши у спрощеному позовному провадженні у письмовому провадженні в приміщенні суду адміністративну справу №640/19471/19 за позовом приватного акціонерного товариства «Київспецтранс» до Головного управління ДПС у м. Києві, правонаступником якого є Головне управління ДПС у м. Києві як відокремлений підрозділ ДПС, про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Київспецтранс» (далі позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі відповідач) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 25.09.2019 № .

Обгрунтовуючи позовну заяву позивач зазначив, що ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 20.08.2015 у справі №826/20143/14 розстрочено виконання судового рішення постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 23.02.2015 про стягнення заборгованості у розмірі 2 033 975,00 грн, на 84 місяці шляхом виплати вказаної суми частинами за наступними періодами та розмірами: з 30 вересня 2015 до 31 серпня 2022 року по 24213,09 грн.

Актом камеральної перевірки №20899/26-15-12-13-20 від 22.08.2019, складеним посадовою особою відповідача, встановлено порушення позивачем граничних строків сплати узгодженої суми грошового зобов`язання по податку на додану вартість, передбачених пунктом 57.1 статті 57 Податкового кодексу України (далі ПК України). На підставі вказаного акта камеральної перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 25.09.2019 № , яким до позивача застосовано штраф у розмірі 10% у сумі 143 880,27 грн.

Позивач не погоджується з податковим повідомленням-рішенням від 25.09.2019 № з тих підстав, що в розрахунку до податкового повідомлення-рішення від 25.09.2019 №006171213 дата вказаного документа не відповідає даті розстроченого рішення по судовій справі №826/20143/14, так як в розрахунку в реквізитах документа вказана дата 30.05.2017, а розстрочення прийнято 20.08.2015; в розрахунку до спірного податкового повідомлення-рішення вказане податкове повідомлення-рішення від 22.07.2019 №, яке оскаржується в судовому порядку по справі №640/16247/19 в Окружному адміністративному суді м. Києва за позовною заявою, яка була подана до суду 23.08.2019, тобто на момент отримання позивачем акту камеральної перевірки №20899/26-15-12-13-20 від 22.08.2019; зобов`язання по сплаті податку на додану вартість, у тому числі розстрочені, були виконані з випередженням графіків погашення заборгованості, а саме: по справі №826/20143/14 з 23.02.2015 по 11.05.2019 сплачено 2 033 975 грн, що підтверджується карткою рахунку 6415 від 01.07.2019.

Відповідач проти позову заперечив. У відзиві на позовну заяву, наданому до суду 21.11.2019, вказав, що перевіркою встановлено порушення позивачем граничних строків сплати узгодженої суми податкових зобов`язань, що призвело до виникнення автоматично розрахованих штрафних (фінансових) санкцій у сумі 1 406 179,05 грн.

Відповідно до даних інформаційних ресурсів ДФС України та інтегрованої картки позивача станом на 01.06.2019 сума податкового боргу становила 8 994 992,13 грн. Таким чином кошти позивача, сплачені в рахунок погашення податкових зобов`язань по деклараціях з ПДВ зараховувались в рахунок сплати податкового боргу згідно з черговістю його виникнення. Пунктом 126.1 ст. 126 ПК України визначено, що у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених п. 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник притягується до відповідальності у вигляді штрафу.

За наслідками ГУ ДФС у м. Києві складено акт від 20.08.2019 №20899/26-15-12-13-20 та винесено податкове повідомлення-рішення від 25.09.2019 № , яке, раховуючи зазначене, скасуванню не підлягає. Просить у задоволенні позову відмовити.

28.11.2019 позивач надав відповідь на відзив, у якій вказав фактичні обставини та навів доводи, аналогічні тим, що вказані у позовній заяві.

10.02.2025 відповідач надав до суду додаткові пояснення, у яких вказав, що при проведенні камеральної перевірки дотримання податкового законодавства в частині своєчасності сплати податку на додану вартість встановлено факти порушення позивачем граничних строків сплати узгодженої суми грошового зобов`язання, що призвело до виникнення автоматично розрахованих штрафних (фінансових) санкцій у сумі 2 907 063,27 грн. Згідно даних інформаційних ресурсів ДФС України та інтегрованої картки платника ПрАТ «Київспецтранс» станом на 02.07.2018 сума податкового боргу становила 15 760 504,45 грн.

11.07.2025 відповідач надав до суду письмові пояснення, у яких вказав, що платник податку мав податкову заборгованість незважаючи на наявність договору про розстрочення та відповідно до ст. 87 ПК України про першочерговість погашення платежів сплата податку на додану вартість, яка надходила в ІКП, погашала поточну заборгованість, внаслідок чого умови договору про розстрочення податкового боргу не були виконані.

Щодо податкового повідомлення-рішення від 22.07.2019 №, то воно було вручено позивачу 24.07.2019 та позивач зобов`язаний був сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу (п. 57.3 ст. 57 ПК України). Станом на дату відкриття провадження (ухвала від 04.09.2019) у справі №640/16247/19 сума податкового зобов`язання була узгоджена і підлягала оплаті.

11.07.2025 позивач надав до суду додаткові пояснення, у яких вказав, що у встановлені законом строки і порядку оскаржив податкове повідомлення-рішення від 22.07.2019 № до суду. Відповідач був обізнаний щодо відкриття провадження у справі та, маючи обов`язок врахування судових рішень для висновків перевірок, включив до розрахунку до податкового повідомлення-рішення від 25.09.2019 № податкове повідомлення-рішення від 22.07.2019 №.

Щодо тверджень відповідача про наявність станом на 02.07.2018 податкового боргу у сумі 15 760 504,45, то відповідно до копії ІКП у 2018 році будь-яка інформація у стовпчиках «Недоїмка», «Сума пені», «Залишок несплаченої пені», «Заборгованість, всього» відсутня.

Ухвалою від 21.10.2019 Окружний адміністративний суд міста Києва відкрив провадження в адміністративній справі, вирішив розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Відмовив представнику позивача в задоволенні клопотання про розгляд справи за участі сторін.

Законом України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду від 13.12.2022 № 2825-IX (далі Закон № 2825-IX) ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва.

Відповідно до супровідного листа Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.01.2024 № 03-19/311/24 Про скерування за належністю справи на виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України № 2825-ІХ справа № 640/19471/19 була скерована до Київського окружного адміністративного суду за належністю.

Згідно з супровідним листом від 07.01.2025 № 01-19/93/25 Київський окружний адміністративний суд на виконання Закону України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 № 399, передав 244 судові справи для доставляння до Черкаського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду (суддя Алла Руденко) від 14.01.2025 справа прийнята до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 20.01.2025 здійснено процесуальну заміну відповідача у справі № 640/19471/19, а саме: Головного управління ДПС у м. Києві (ідентифікаційний код 43141267) на його правонаступника - Головне управління ДПС у місті Києві, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України (ідентифікаційний код ВП 44116011).

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 26.06.2025 витребувано у відповідача Головного управління ДПС у місті Києві як відокремленого підрозділу ДПС належним чином засвідчену паперову копію інтегрованої картки позивача ПрАТ «Київспецтранс» (код бюджетної класифікації 14010100) у паперовому вигляді за період з 02.07.2018 по даний час.

З`ясувавши доводи сторін, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, суд встановив такі фактичні обставини.

Посадовими особами Головного управління ДФС у м. Києві проведено камеральну перевірку дотримання вимог податкового законодавства в частині своєчасності сплати податку на додану вартість до бюджету ПрАТ «Київспецтранс» (код ЄДРПОУ 2772037), результати якої оформлені актом від 22.08.2019 №20899/26-15-12-13-20 (далі - акт перевірки).

Згідно висновків акту перевірки встановлено порушення ПрАТ «Київспецтранс» граничних строків сплати узгодженої суми грошового зобов`язання по податку на додану вартість, визначених п. 57.1 ст. 57, ст. 203 ПК України з урахуванням ст. 102 ПК України

На підставі акта камеральної перевірки від 22.08.2019 №20899/26-15-12-13-20 Головним управлінням ДПС у м. Києві прийняте податкове повідомлення-рішення від 25.09.2019 №061721213, відповідно до якого за затримку сплати грошового зобов`язання в сумі 1 438 802,70 грн до позивача застосовані штрафні санкції у розмірі 10% в сумі 143 880,27 грн.

З розрахунку штрафної санкції до податкового повідомлення-рішення від 25.09.2019 №061721213 вбачається, що штрафні санкції нараховані за прострочення узгодженого податкового зобов`язання за рішенням суду про розстрочення /відстрочення від 30.05.2017 №826/20143/14 за період з 01.08.2019 по 20.08.2019, сума штрафу 2054,91 грн. та 16,81 грн, всього 2071,72 грн, та за прострочення терміну сплати узгодженого податкового зобов`язання, визначеного податковим повідомленням-рішенням від 22.07.2019 № за період з 0 05.08.2019 по 20.08.2019 в сумі 141 808,55 грн.

Вважаючи вказане податкове повідомлення-рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надавши оцінку встановленим у справі обставинам суд зазначає наступне.

Спірні правовідносини регулюються Конституцією України та Податковим кодексом України в редакції, що були чинними на момент їх виникнення.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Предмет, підстави та порядок проведення камеральних перевірок визначені у ст.ст. 75, 76 Податкового кодексу України.

Згідно пп. 75.1.1 ст. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Згідно зі ст. 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу. Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Зазначені норми права вказують на те, що своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання є одним із напрямів, за яким проводиться камеральна перевірка.

Така перевірка проводиться без відома та згоди платника податків у приміщенні контролюючого органу на підставі даних, зокрема Єдиного реєстру податкових накладних.

Також камеральна перевірка не потребує прийняття окремого рішення про її призначення, у якій би визначався період, що підлягає перевірці та її предмет.

Єдиним обмеженням, яке прямо встановлене Податковим кодексом України для проведення камеральної перевірки своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання є те, що вона може бути проведена у межах 1095 денного строку.

Відповідно до приписів пункту 36.1 статті 36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

Пунктом 38.1 статті 38 ПК України встановлено, що виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Згідно п. 57.3 ПК України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 календарних днів, наступних за днем такого узгодження.

За змістом підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України податковим боргом визнається сума узгодженого грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.

Таким чином на платника податків покладено обов`язок здійснити у встановлені податковим законодавством строки сплату узгодженого грошового зобов`язання. Несплачене у встановлений законом строк грошове зобов`язання визначається сумою податкового боргу платника податків.

Відповідно до пункту 126.1 статті 126 ПК України у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

У свою чергу, відповідно до абзацу 1 частини першої статті 378 КАС України (у редакції, чинній на момент вирішення справи судом першої інстанції) за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Зміст наведених положень у їх системному зв`язку дає підстави для висновку про те, що передбачена пунктом 126.1 статті 126 Податкового кодексу України штрафна санкція може бути застосована до платника податку лише тоді, коли податкове зобов`язання є узгодженим і таким, що сплачене із затримкою на визначені цим пунктом терміни.

Судом встановлено, що на підставі акта камеральної перевірки від 22.08.2019 №20899/26-15-12-13-20 Головним управлінням ДПС у м. Києві прийняте податкове повідомлення-рішення від 25.09.2019 №061721213, відповідно до якого за затримку сплати грошового зобов`язання в сумі 1 438 802,70 грн до позивача застосовані штрафні санкції у розмірі 10% в сумі 143 880,27 грн.

З розрахунку штрафної санкції до податкового повідомлення-рішення від 25.09.2019 №061721213 вбачається, що штрафні санкції нараховані за прострочення узгодженого податкового зобов`язання за рішенням суду про розстрочення /відстрочення від 30.05.2017 №826/20143/14 за період з 01.08.2019 по 20.08.2019, сума штрафу 2 054,91 грн. та 16,81 грн, всього 2 071,72 грн, та за прострочення терміну сплати узгодженого податкового зобов`язання, визначеного податковим повідомленням-рішенням від 22.07.2019 №, за період з 0 05.08.2019 по 20.08.2019 в сумі 141 808,55 грн.

Не погоджуючись з податковим повідомленням-рішенням від 25.09.2019 №061721213 позивач зазначає, що податкове повідомлення-рішення від 22.07.2019 № оскаржено ним до Окружного адміністративного суду м. Києва та ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 04.09.2019 відкрито провадження у справі №640/16247/19, а тому грошове зобов`язання за вказаним податковим повідомленням-рішенням є неузгодженим. Станом на час розгляду справи вказане податкове повідомлення рішення скасоване.

Судом встановлено, що актом камеральної перевірки №15558/26-15-12-13-20 від 18.06.2019 Головного управління ДФС у м. Києві встановлено порушення позивачем граничних строків сплати узгодженої суми грошового зобов`язання по податку на додану вартість передбачених п. 57.1, п. 57.3 ст. 57, ст. 203 Податкового кодексу України.

22.07.2019 року Головним управління ДФС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення №, яким на підставі ст. 126 Податкового кодексу України за порушення позивачем граничного строку сплати суми грошового зобов`язання за платежем «податок на додану вартість» в сумі 14535316,35 грн., до позивача застосовані штрафні санкції у розмірі 20% в сумі 2097063,27 грн.

ПрАТ "Київспецтранс" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 22.07.2019 року №.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.09.2020 у справі №640/16247/19 позов задоволено.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.03.2010 рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.09.2020 у справі №640/16247/19 залишено без змін.

Ухвалою Верховного Суду від 13.07.2022 у справі №640/16247/19 у відкритті касаційного провадження відмовлено.

Отже у зв`язку із скасуванням податкового повідомлення-рішення 22.07.2019 року № у позивача не виник обов`язок сплачувати визначені ним штрафні (фінансові) санкції у сумі 2097063,27 грн., а тому податкове повідомлення-рішення від 25.09.2019 №061721213 в частині застосування штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 10% від суми несвоєчасно сплаченого податкового зобов`язання. а саме у сумі 141808,55 грн., є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо штрафних (фінансових) санкцій за прострочення узгодженого податкового зобов`язання за рішенням суду про розстрочення/відстрочення від 30.05.2017 №826/20143/14 за період з 01.08.2019 по 20.08.2019 у сумі штрафу 2 054,91 грн. та 16,81 грн, всього 2 071,72 грн, то позивач посилається зазначає, що в розрахунку до вказаного податкового повідомлення-рішення зазначена дата 30.05.2017 по справі №826/20143/14, проте ухвала Окружного адміністративного суду м. Києва у справі №826/20143/14 прийнята 20.08.2015.

Судом встановлено, що ухвалою від 20.08.2015 у справі №826/20143/14 Окружний адміністративний суд м. Києва розстрочив ПАТ «Київспецтранс» виплату заборгованості у сумі 2 033 975,00 грн на 84 місяці з вересня 2015 року до 31 серпня 2022 року шляхом виплати вказаної суми частинами.

Як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвала від 30.05.2017 у справі №826/20143/14 Окружним адміністративним судом м. Києва не виносилась.

Отже відповідачем допущено формальну описку у акті перевірки та розрахунку штрафних санкцій до податкового повідомлення-рішення від 25.09.2019 №061721213, яка не впливає на зміст порушення.

Щодо доводів позивача про те, що ним достроково, до 11.05.2019 були сплачені розстрочені ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 20.08.2015 у справі №№826/20143/14 податкові зобов`язання, що підтверджується карткою рахунку 6415, суд зазначає наступне.

Згідно п. 87.9 ст. 87 ПК України у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

Судом встановлено, що згідно інтегрованої картки платника податку на додану вартість станом на 31.12.2018 недоїмка позивача становила 16 487 991,83 грн., та у подальшому збільшувалась за рахунок нарахування пені, збільшення боргу по штрафним санкціям та зменшувалась у зв`язку зі сплатою.

Отже відповідачем на виконання вимог п. 87.9 ст. 87 ПК України сплачені позивачем грошові кошти зараховувались в рахунок погашення податкового боргу за черговістю його виникнення, а тому доводи позивача в цій частині є необгрунтованими.

Інші доводи, які спростовують нарахування пені у сумі 2 054,91 грн. та 16,81 грн, позивачем не надані, а тому вказані штрафні санкції нараховані на законній підставі.

Згідно частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Надавши оцінку наявним в матеріалах справи письмовим доказам суд дійшов висновку, податкове повідомлення-рішення від 25.09.2019 № у сумі 141 808,55 грн. є протиправним та підлягає скасуванню, тому позов підлягає задоволенню частково.

Згідно ч. 3 ст. 139 КАС України у разі часткового задоволення позовних вимог судові витрати покладаються учасників справи пропорційно задоволеним позовним вимогам.

Згідно платіжного доручення №13043 від 11.10.2019 позивач сплатив судовий збір у сумі 2 158,20 грн.

Частка задоволених позовних вимог складає 98,56% ((141808,55/143880,27)х100).

Отже на відповідача покладаються судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2 127,12 грн. (2158,20х 98,56%).

Керуючись ст. 5, 9, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 25.09.2019 № у сумі 141 808 (сто сорок одна тисяча вісімсот вісім) гривень 55 копійок.

У решті позовних вимог відмовити.

Стягнути з Головного управління ДПС у м. Києві як відокремленого підрозділу ДПС (вул. Шолуденка, буд. 33/19, м. Київ, 04116, ) на користь приватного акціонерного товариства «Київспецтранс» (проспект Європейського Союзу, буд. 85, 04208, ) судові витрати зі сплати судового збору у сумі 2 127 (дві тисячі сто двадцять сім) гривень 12 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо її не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційного суду за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня підписання судового рішення.

Повний текст рішення складений 22 серпня 2025 року.

Суддя Алла РУДЕНКО