Справа № 640/22438/21
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2025-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 серпня 2025 року № 640/22438/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів Офісу Генерального прокурора, Київської обласної прокуратури про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до відповідача - 1 Кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів (01601, м. Київ, вул. Різницька, 13/15), відповідача 2 - Київської обласної прокуратури (01601, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 27/2, код ЄДР: 02909996), в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення Кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів від 01.07.2021 № 120дп-21 «Про накладення дисциплінарного стягнення на прокурора ОСОБА_1 »;

- визнати протиправним та скасувати наказ керівника Київської обласної прокуратури від 12.07.2021 № 640к.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.08.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі.

Законом України від 13.12.2022 №2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон №2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних Закону №2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний судміста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На виконання вимог зазначених приписів, Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративну справу №640/22438/21 скеровано за належністю до Київського окружного адміністративного суду.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим суддею визначено Щавінського В.Р.

Ухвалою суду від 10.02.2025 дану справу прийнято до провадження судді Щавінського В.Р. за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

В обґрунтування позовних вимог зазначено про те, що оскаржувані рішення, у частині яка стосується вчинення позивачем дисциплінарного проступку є необґрунтованими та безпідставними, позаяк в діях позивача відсутній склад дисциплінарного правопорушення. Наголошено, що твердження про невиконання чи неналежне виконання позивачем службових обов`язків, є суб`єктивним та доводи дисциплінарної скарги є такими, що не знайшли свого підтвердження, є необґрунтованими, нелогічними та надуманими, оскільки це спростовується матеріалами дисциплінарного провадження № 07/3/2-166дс-25дп-21.

Київська обласна прокуратура звернулась до суду із відзивом, зазначивши, що проведеною перевіркою доводів дисциплінарних скарг кадровою комісією встановлено обґрунтованість викладених у них доводів безпідставної неявки прокурора ОСОБА_1 у судові засідання у кримінальному провадженні Nє0001415 від 09.10.2019, які призначені судом на 07.12.2020 та 01.03.2021, у зв?язку з чим наявні підстави для притягнення його до дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання службових обов?язків відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 43 Закону України «Про прокуратуру».

Від позивача на адресу суду надійшла відповідь на відзив, в якій ОСОБА_1 покликається на те, що відповідачем не доведено неявку позивача у відповідні судові засідання без поважних причин та наголошено на тому, що такі судові засідання були проведені судом поза призначеним часом із запізненням, у зв`язку із чим, позивачу, як прокурору у кримінальному провадженні зафіксовано неявку.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, до кадрової комісії 19.03.2021 надійшла ухвала судді Васильківського міськрайонного суду Київської області Лебідь-Гавенко Г.М. від 01.03.2021 у справі №362/6942/19 у кримінальному провадженні №0001415 про вчинення прокурором ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого п. 1 ч.1 ст. 43 Закону України «Про прокуратуру».

Також до кадрової комісії 14.04.2021 надійшла ухвала судді Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчука О.Л. від 10.03.2021 по справі №362/3368/20 у кримінальному провадженні №0000930 про вчинення прокурором ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого п. 1 ч.1 ст. 43 Закону України «Про прокуратуру».

Також до кадрової комісії 14.04.2021 надійшла ухвала судді Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчука О.Л. від 11.03.2021 по справі №362/5731/20 у кримінальному провадженні №0001366 про вчинення прокурором ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого п. 1 ч.1 ст. 43 Закону України «Про прокуратуру».

Рішенням кадрової комісії від 22.04.2021 №86дп-21 дисциплінарні провадження №07/3/2-166дс-25 дп-21, №07/3/2-231дс-33дп-21, №07/3/2-232с-34дп-21 стосовно прокурора ОСОБА_1 об?єднані в одне провадження, якому присвоєно №07/3/2-166-25дп-21 та визначено відповідальним за подальшу перевірку члена кадрової комісії ОСОБА_2 .

Мотиви скарг полягали у тому, що прокурором Бондарем Д.В. допущено порушення вимог ст. 318 КПК України щодо дотримання розумних строків судового розгляду та ч. 1 ст. 324 КПК України.

За результатами розгляду дисциплінарних скарг, кадрова комісія вирішила притягнути до дисциплінарної відповідальності прокурора Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_1 та застосувати до нього дисциплінарне стягнення у виді заборони на 3 місяці на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду.

Таким чином, відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 11 Закону України «Про прокуратуру» на підставі вказаного рішення кадрової комісії від 01.07.2021

№120дп-21 наказом керівника Київської обласної прокуратури від 12.07.2021 №640к до прокурора Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді заборони на строк три місяці на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду.

Вважаючи означені рішення відповідачів протиправними та прийнятими без додержання вимог чинного законодавства, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, які склались між сторонами спору, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України, організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.

Правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України визначено Законом України Про прокуратуру від 14.10.2014 № 1697-VIII (у редакції, чинній на час виникнення та існування спірних відносин, надалі - Закон № 1697-VIII).

Згідно із п. 3, 4 ч. 4 ст. 19 Закону № 1697-VII, прокурор зобов`язаний: діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами; додержуватися правил прокурорської етики, зокрема не допускати поведінки, яка дискредитує його як представника прокуратури та може зашкодити авторитету прокуратури.

Відповідно до ч. 1 ст. 43 Закону № 1697-VII, прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з таких підстав: 1) невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків; 2) необґрунтоване зволікання з розглядом звернення; 3) розголошення таємниці, що охороняється законом, яка стала відомою прокуророві під час виконання повноважень; 4) порушення встановленого законом порядку подання декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру; 5) вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури; 6) систематичне (два і більше разів протягом одного року) або одноразове грубе порушення правил прокурорської етики; 7) порушення правил внутрішнього службового розпорядку; 8) втручання чи будь-який інший вплив прокурора у випадках чи порядку, не передбачених законодавством, у службову діяльність іншого прокурора, службових, посадових осіб чи суддів, у тому числі шляхом публічних висловлювань стосовно їх рішень, дій чи бездіяльності, за відсутності при цьому ознак адміністративного чи кримінального правопорушення; 9) публічне висловлювання, яке є порушенням презумпції невинуватості.

Згідно зі статтею 44 Закону № 1697-VII, дисциплінарне провадження здійснюється відповідним органом (частина перша статті 44 із змінами, внесеними згідно із Законом № 113-IX від 19.09.2019).

Відповідно до норм ч. 1 ст. 45 Закону № 1697-VII, дисциплінарне провадження - це процедура розгляду відповідним органом, що здійснює дисциплінарне провадження щодо прокурорів, дисциплінарної скарги, в якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку.

За змістом ст. 47 Закону № 1697-VII, розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засіданні відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження.

На засідання запрошуються особа, яка подала дисциплінарну скаргу, прокурор, стосовно якого відкрито дисциплінарне провадження, їхні представники, а у разі необхідності й інші особи. Повідомлення про час та місце проведення засідання відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження, має бути надіслано не пізніш як за десять днів до дня проведення засідання. До повідомлення про час та місце проведення засідання відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження, яке надсилається прокурору, додаються копія дисциплінарної скарги та висновок про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора. Висновок про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора розглядається за його участю і може бути розглянутий без нього лише у випадках, коли належним чином повідомлений прокурор: 1) повідомив про згоду на розгляд висновку за його відсутності; 2) не з`явився на засідання, не повідомивши про причини неявки; 3) не з`явився на засідання повторно.

Рішення про можливість розгляду висновку за відсутності відповідного прокурора приймає відповідний орган, що здійснює дисциплінарне провадження.

Прокурор, який не братиме участі в засіданні відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження, вправі надіслати письмові пояснення щодо висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку, які оголошуються на засіданні відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження.

Розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засадах змагальності. На засіданні відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження, заслуховуються пояснення члена відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження, який проводив перевірку, пояснення прокурора, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представника і в разі необхідності інших осіб.

Прокурор, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право давати пояснення, відмовитися від їх надання, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, заявляти клопотання, а також за наявності сумнівів у неупередженості та об`єктивності члена відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження, подавати заяву про його відвід.

Під час прийняття рішення стосовно відводу член відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження, якому заявлено відвід, не має права брати участі в голосуванні та бути присутнім під час його проведення.

За ч. 1 ст. 48 Закону № 1697-VII, відповідний орган, що здійснює дисциплінарне провадження, приймає рішення в дисциплінарному провадженні більшістю голосів від свого загального складу. Перед прийняттям рішення відповідний орган, що здійснює дисциплінарне провадження, за відсутності прокурора, стосовно якого здійснюється провадження, і запрошених осіб обговорює результати розгляду висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора.

Приписами ч. 1 ст. 49 Закону № 1697-VII, передбачено, що на прокурора можуть бути накладені такі дисциплінарні стягнення: 1) догана; 2) заборона на строк до одного року на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду (крім Генерального прокурора); 3) звільнення з посади в органах прокуратури.

У силу норм ст. 50 Закону № 1697-VII, прокурор може оскаржити рішення, прийняте за результатами дисциплінарного провадження, до адміністративного суду або до Вищої ради правосуддя протягом одного місяця з дня вручення йому чи отримання ним поштою копії рішення. Розгляд адміністративного позову щодо оскарження рішення Вищої ради правосуддя здійснюється в порядку, визначеному процесуальним законом. Подання адміністративного позову до суду на рішення Вищої ради правосуддя про притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності або про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора не зупиняє дію такого рішення, але суд у порядку забезпечення адміністративного позову може відповідною ухвалою зупинити дію рішення Вищої ради правосуддя про притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності або про неможливість подальшого перебування особи на посаді.

Судом встановлено, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора ОСОБА_1 є ряд ухвал Васильківського міськрайонного суду Київської області стосовно неприбуття позивача без поважних причин у підготовчі судові засідання.

Так, положеннями частини третьої статті 36 КПК України визначено, що участь прокурора в суді є обов?язковою, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

За вимогами частин першої та другої статті 324 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов?язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду.

Водночас, якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора або адвоката, які не прибули, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності. У разі неможливості подальшої участі прокурора в судовому провадженні він замінюється іншим у порядку, передбаченому статтею 37 цього Кодексу.

Зі змісту вказаної норми вбачається, що однією з обов??язкових вимог для порушення питання про відповідальність прокурора є неповажність причин його неприбуття в судове засідання.

Відповідно до вимог ст. 138 КПК України до поважних причин неприбуття на виклик відноситься: обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров?я у зв?язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім?ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об?єктивно унеможливлюють з?явлення особи на виклик.

У позовній заяві позивач стверджує, що прибував для участі у судових засіданнях у призначені судом дату, час та місце, однак судові засідання вчасно не розпочинались, тому останній відбував виконувати свої посадові обов`язки.

Суд зазначає, що згідно наявних матеріалів справи, до Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області надійшли повідомлення щодо призначених судових засідань у кримінальному провадженні №0001415 на 07 грудня 2020 року о 14 год. 00 хв. та на 01 березня 2021 року о 14 год. 30 хв.

Як вбачається зі змісту журналу судового засідання від 07.12.2020, звукозапис почався о 14 год. 20 хв. 01 сек. Зі змісту журналу судового засідання від 01.03.2021, звукозапис почався о 14 год. 47 хв. 55 сек.

Тобто, суд звертає увагу, що дати та місце судових засідань, судом змінені не були. При цьому, фактичне відкриття судових засідань почалось пізніше на 20 хв. та 47 хв. відповідно.

Суд критично сприймає доводи позивача про необхідність повідомлення про інший час проведення судових засідань, оскільки такі відбулись у межах призначеного дня, однак із затримкою.

Разом із цим, суд звертає увагу, що журнали судових засідань від 07.12.2020 та 01.03.2021 фіксують факт того, що прокурор у судові засідання не з`явився, та про причини неявки не повідомив, хоча, з його словами, був присутній у будівлі суду 07.12.2020 та 01.03.2021 о 14:00 та 14:30 відповідно. Матеріали справи також не містять жодних процесуальних заяв чи клопотань від позивача в означені дати.

Водночас надані документи жодним чином не підтверджують, що прокурор Бондар Д.В. прибув у засідання 07.12.2020 о 14:00 та 01.03.2021 о 14:30.

Отже, у суд погоджується з тим, що у ході дисциплінарного провадження не здобуто будь-яких даних про те, що прокурор Бондар Д.В. з?явився у судові засідання у час їх призначення 07.12.2020 та 01.03.2021, крім пояснень самого позивача.

Таким чином, прокурор Бондар Д.В., приймаючи участь у судовому провадженні, реалізуючи свої повноваження, повинен виконувати завдання кримінального провадження, дотримуватись таких загальних засад судочинства як законність та розумність строків та обов?язкової участі прокурору у суді, як це передбачено ст. 22 Закону України «Про прокуратуру» та п. 2,4 розділу V Порядку у кримінальному провадженні, проте самоусунувся від виконання повноважень прокурора.

Згідно з приписами ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Частиною 2 ст. 77 КАС України, передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Підсумовуючи вищевикладене у сукупності, суд дійшов висновку про законність оскаржуваних рішень, які є вірними по суті та прийняті з урахуванням дослідження та оцінки всіх обставин та матеріалів, наведених/наданих ініціатором подання, позивачем та у коментарях органу прокуратури. Судом не встановлено порушень прав позивача з боку відповідачів.

Таким чином, позовні вимоги є необґрунтованими та недоведеними, позаяк не знайшли свого підтвердження під час розгляду спору, при цьому, відповідачами було доведено правовірність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

Отже, підстави для задоволення адміністративного позову відсутні.

Судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 77, 90, 241-247, 255, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Щавінський В.Р.