Справа № 480/1237/25
Суддя: Є.Д. Кравченко
Дата ухвалення: 2025-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 серпня 2025 року Справа № 480/1237/25
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Кравченка Є.Д., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/1237/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КРС Україна» до Головного управління ДПС у Сумській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,-
В С Т А Н О В И В:
Ухвалою від 17.02.2025 суд відкрив провадження у справі та ухвалив здійснювати розгляд справи суддею одноособово в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
Так відповідач зазначає, що ТОВ «КРС Україна» здійснило коригування податкового кредиту на зменшення в деклараціях за липень та жовтень 2022 (періодах включення податкових накладних до складу податкового кредиту), але заяву із скаргою на продавця та копій документів, передбачених пунктом 201.10 статті 201 Кодексу не подавало.
Так, в ході перевірки встановлено, що три розрахунки коригування №1 від 17.05.2022, №1 від 30.05.2022 та №189 від 01.06.2022 до податкових накладних, якими передбачалось зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, складені постачальниками у травні та червні 2022 року, а зареєстровані ТОВ «КРС Україна» лише у липні та вересні 2022 року.
Зокрема, РК №1 від 17.05.2022 було фактично зареєстровано 23.09.2022, РК №1 від 30.05.2022 було фактично зареєстровано 20.07.2022, РК №189 від 01.06.2022 було фактично зареєстровано 13.07.2022.
Поряд з цим, відповідач вважає помилковими висновки позивача стосовно того, що ним не було порушено вимог ПК України в частині вимог щодо строків реєстрації РК до ПН в ЄРПН, адже наведені розрахунки коригування було зареєстровано впродовж 15 календарних днів з дня отримання їх від постачальників.
На підтвердження зазначених тверджень Позивачем до суду надаються скріншоти з відомостями з реєстру податкових документів програмного забезпечення «М.Е.Doc».
Разом з тим, ГУ ДПС у Сумській області наголошує, що за допомогою наданих скріншотів не можна підтвердити дату отримання розрахунків коригування від постачальника.
На думку відповідача, документи в довільній формі з невстановленого джерела походження, з яких неможливо встановити дату отримання розрахунку коригування Позивачем не можуть бути допустимими доказами в суді.
Відповідач стверджує, що обрахунок кількості протермінованих днів реєстрації РК до ПН в ЄРПН відповідачем здійснено з урахуванням Закону України від 12 травня 2022 року №2260-ІХ «Про внесення змін до Кодексу та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану», який набрав чинності з 27.05.2022, та яким внесені зміни до п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України.
Зокрема, відповідно до п.п.69.2 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID- 19), не застосовуються.
Крім того, відповідно до пп. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України (у редакції Закону № 2260-ІХ) платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.
Таким чином, відповідач зазначає, що відлік граничного терміну реєстрації розрахунків коригування з періодом складання, що припадає на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, здійснено з 15.07.2022.
Тому, у зв`язку з встановленими контролюючим органом порушеннями граничного терміну реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН до позивача застосовано штрафні санкції на загальну суму 6 773,44 грн. у розмірах:
- розрахунок коригування №1 від 17.05.2022 на суму ПДВ (-) 4394,0 грн., граничний термін реєстрації - 15.07.2022, зареєстровано в ЄРПН - 23.09.2022 з порушенням строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів, розмір штрафних санкцій 40%;
- розрахунок коригування №1 від 30.05.2022 на суму ПДВ (-) 156,0 грн., граничний термін реєстрації - 15.07.2022, зареєстровано в ЄРПН - 20.07.2022 з порушенням строку реєстрації до 15 днів, розмір штрафних санкцій - 10 %;
Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в ній докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Головним управлінням ДПС у Сумській області проведено камеральну перевірку дотримання ТОВ "КРС Україна" порядку реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН, складених за травень, червень 2022 року, якою встановлено порушення в частині недотримання термінів реєстрації 3-х розрахунків коригувань на зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику у ЄРПН, складених за період травень-червень 2022 року на загальну суму ПДВ (-) 54 552,35 грн., в т .ч.:
- розрахунок коригування №1 від 17.05.2022 на суму ПДВ (-) 4394,0 грн., граничний термін реєстрації - 15.07.2022, зареєстровано в ЄРПН - 23.09.2022 з порушенням строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів, розмір штрафних санкцій 40%;
- розрахунок коригування №1 від 30.05.2022 на суму ПДВ (-) 156,0 грн., граничний термін реєстрації - 15.07.2022, зареєстровано в ЄРПН - 20.07.2022 з порушенням строку реєстрації до 15 днів, розмір штрафних санкцій 10 %;
Таким чином ТОВ «КРС Україна» порушено вимоги п. 201.10 ст. 201 ПК України, відповідальність передбачена ст. 120-1 ПК України.
Не погодившись з вищезазначеним актом, ТОВ «КРС Україна» подано до ГУ ДПС у Сумській області заперечення від 28.11.2024 № 222.
Вважаючи вказане податкове повідомлення-рішення протиправним, позивач звернувся до суду з позовом про його скасування.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних приписів законодавства.
Правовідносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02 грудня 2010 року № 2755-VІ (далі - ПК України).
За приписами пп.14.1.60 п.14.1 ст.14 ПК України Єдиний реєстр податкових накладних - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконаної влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
Відповідно до пп.16.1.3 п.16.1 ст.16 ПК України платник податків зобов`язаний, зокрема, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.
Згідно з п.201.1 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Пунктом 201.10 ст. 201 ПК України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Згідно п.120-1.1 ст.120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.
Отже ПК України визначено обов`язок платника податку зареєструвати в ЄРПН податкові накладні/розрахунки коригування та, у разі порушення визначених законодавством граничних строків для такої реєстрації, застосовуються штрафні санкції.
Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних регламентовано Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 р. № 1246 (далі - Порядок № 1246).
Згідно п.5 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України "Про електронні довірчі послуги", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.
Відповідно до п.п.11-15 Порядку № 1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.
Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки податкової накладної.
За результатами перевірок, визначених п.12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.
У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
При цьому, за приписами п.3 Порядку № 1246 операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Згідно п.14 Порядку № 1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.
Відповідно до п.15 Порядку № 1246 у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
З викладеного слідує, що у будь-якому випадку контролюючий орган протягом операційного дня зобов`язаний надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття податкової накладної, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 17.04.2018 р. у справі № 820/6330/16.
З аналізу вказаних норм вбачається, що після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем.
Крім того, строки, визначені для реєстрації податкових накладних, встановлені у календарних днях, при цьому право платника податку для реєстрації податкових накладних пов`язане виключно з операційним днем, який відповідно до Порядку № 1246 триває з 8-ї до 20-ї години. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Наведені нормативні положення дають підстави для висновку, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДПС, та/або безпосередніх дій працівників ДПС, на яку (які) платник податку не має впливу.
Вищевикладене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду викладеною у постанові від 03.04.2020 р. у справі № 160/5380/19.
У цьому контексті встановлена нормою п.120-1.1 ст.120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДПС у строк, встановлений цією статтею.
Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 10.06.2019 р. у справі № 802/1825/16-а, від 12.07.2019 р. у справі № 0940/1600/18.
Досліджуючи обставини направлення позивачем розрахунків коригування кількісних та вартісних показників до податкової накладної від 17.05.2022 № 1, від 30.05.2022 № 1 та від 01.06.2022 № 189, судом встановлено, що відповідно до відомостей з програми електронного документообігу "М.Е.Dос" "Властивості документа", долучених до матеріалів справи: розрахунок коригування від 17.05.2022 №1 було отримано позивачем 23.09.2022 та зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних 06.10.2022, розрахунок коригування від 30.05.2022 №1 було отримано позивачем 20.07.2022 та зареєстровано Єдиному реєстрі податкових накладних 20.07.2022, розрахунок коригування від 01.06.2022 №189 було отримано позивачем 13.07.2022 та зареєстровано Єдиному реєстрі податкових накладних 13.07.2022.
Так, у спірному випадку встановлено та підтверджено відповідачем те, що штрафні санкції застосовані за порушення строків реєстрації в ЄРПН розрахунків коригування до податкових накладних, що складені на отримувача - платника податку, в яких передбачалося зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику.
При цьому, визначаючи граничні строки реєстрації розрахунків коригування в ЄРПН, контролюючий орган виходив з дати складення таких розрахунків коригування.
З приводу такої позиції суд зазначає, що для реєстрації розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, Податковим кодексом України визначені окремі строки їх реєстрації в ЄРПН, які починають свій відлік з моменту отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем), а не з дати складання таких розрахунків коригування.
Так, відповідно до п.192.1 ст.192 ПК України якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування.
Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:
постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;
отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
Отже, оскільки у спірному випадку розрахунки коригування стосувалися зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг, то обов`язок по реєстрації цих розрахунків коригування в ЄРПН покладався на позивача як покупця товару.
Згідно пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (в редакції, що була чинна на момент реєстрації податкових накладних), реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Таким чином, з огляду на положення вказаної норми права, позивач був зобов`язаний виконати свій обов`язок щодо реєстрації розрахунків коригування протягом 15 календарних днів з дня отримання цих розрахунків коригування.
Не виконання такого обов`язку протягом встановлено строку є підставою для застосування штрафних санкцій, передбачених ст.120-1 ПК України.
Отже, визначальним для застосування штрафних санкцій є встановлення дотримання чи не дотримання позивачем строків реєстрації розрахунків коригування, які складені його постачальниками - продавцями та які стосувалися зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг.
З цих підстав необхідним є встановлення дати отримання позивачем вказаних розрахунків коригування від постачальників, оскільки 15-ти денний строк для реєстрації розрахунків коригування починає свій перебіг з дня отримання покупцем (позивачем) таких розрахунків коригування від постачальників продавців.
Таким чином, долученими до справи доказами підтверджується, що позивач, надіславши розрахунки коригування кількісних та вартісних показників до податкових накладних: від 17.05.2022 № 1, від 30.05.2022 № 1 та від 01.06.2022 № 189 відповідно 06.10.2022, 20.07.2022 та 13.07.2022, своєчасно виконав свої зобов`язання, передбачені податковим законодавством з реєстрації вищевказаних податкових накладних.
Таким чином, враховуючи встановлені дати отримання позивачем вказаних розрахунків коригування та встановлені законом граничні строки для реєстрації розрахунків коригування в ЄРПН, суд дійшов висновку, що вказані розрахунки коригування були зареєстровані у строки, визначені п.201.10. ст.201 ПК України.
За приписами п.109.1 ст.109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Аналіз зазначеної норми дає підстави вважати, що законодавець передбачив можливість застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної, передбачених статтею 120-1 ПК України, лише за наявності його вини.
Суд зазначає, що з огляду на встановлені в ході розгляду справи обставини, позивачем вжито заходів щодо реєстрації розрахунків коригування кількісних та вартісних показників до податкових накладних: від 17.05.2022 № 1, від 30.05.2022 № 1 та від 01.06.2022 № 189 у строк, встановлений п.201.10 ст.201 ПК України та їх фактична реєстрація відбулася, про що зазначено в акті перевірки та підтверджується матеріалами справи.
З огляду на викладені обставини, суд вважає, що позивачем вчинено всіх залежних від нього заходів для недопущення порушення законодавства при реєстрації в Єдиному реєстрі розрахунків коригування кількісних та вартісних показників до податкових накладних.
Вина позивача в порушенні граничного строку реєстрації розрахунків коригування є відсутньою, що, відповідно, виключає протиправність діянь платника податку, та як наслідок, притягнення його до відповідальності, оскільки штраф, передбачений п.120-1.1 ст.120-1 ПК України, за своєю правовою природою є фінансовою відповідальністю платника податків за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної, а відтак, може бути застосований виключно за умови наявності його вини.
А відтак, висновки контролюючого органу про порушення позивачем п.201.10 ст.201 ПК України щодо несвоєчасної реєстрації розрахунків коригування кількісних та вартісних показників до податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних є необґрунтованими.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позивачем не було пропущено встановлений граничний строк реєстрації розрахунків коригування кількісних та вартісних показників до податкових накладних: від 17.05.2022 № 1, від 30.05.2022 № 1 та від 01.06.2022 № 189, а тому відсутні підстави для застосування відповідачем штрафних санкцій, передбачених п.120-1.1 ст.120-1 ПК України.
Згідно із ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Частиною 1 статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).
Відповідач належними та допустимими доказами не довів правомірність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, а тому позовні вимоги ТОВ "КРС Україна" підлягають задоволенню.
Приписами ч.1 ст.139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Оскільки за результатами розгляду справи суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, то з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ТОВ "КРС Україна" підлягає стягненню судовий збір у сумі 3028,00 грн.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «КРС Україна» до Головного управління ДПС у Сумській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення задовольнити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Є.Д. Кравченко