Справа № 160/2174/25
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2025-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

19 серпня 2025 року м. Дніпросправа № 160/2174/25
Суддя І інстанції - Букіна Л.Є.

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),

суддів: Іванова С.М., Сафронової С.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просила:

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 , які полягають у грубому порушенні вимог Порядку виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України (далі -Порядок №260) при розрахунку надбавки за особливості проходження служби, надбавки військовослужбовцям, які працюють в умовах режимних обмежень, премії, станом на 01 січня 2020 року, 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року, 01 січня 2023, визначених у довідках № ФД 106763, які видані на виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.01.2024 у справі № 160/9849/23, які є підставою для перерахунку пенсії ОСОБА_2 ;

-зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 на виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.01.2024 у справі № 160/9849/23:

перерахувати розмір грошового забезпечення, з якого повинна нараховуватися пенсія ОСОБА_2 , виходячи з посадового окладу, розрахованого за 20 тарифним розрядом;

усі складові грошового забезпечення, а саме: оклад за військовим званням, надбавки за вислугу років, надбавка за особливості проходження служби, надбавки військовослужбовцям, які працюють в умовах режимних обмежень, премії - перерахувати відповідно до положень пункту 4 постанови КМУ від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», Порядку №260, виходячи із з посадового окладу, розрахованого за 20 тарифним розрядом;

виготовити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Дніпропетровській області нові довідки про розмір грошового забезпечення майора запасу ОСОБА_2 , за посадою - начальник топографічної групи топографічного відділення топогеодезичного відділу центру Південного ОК (20 тарифний розряд), станом на 01 січня 2020 року, на 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року, 01 січня 2023 року, відповідно до вимог статей 43, 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» та положень пункту 4 постанови КМУ від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.01.2024 у справі № 160/9849/23, із зазначенням відомостей про надбавку за особливості проходження служби; надбавки військовослужбовцям, які працюють в умовах режимних обмежень, премії за відповідний рік, встановлених відповідними рішеннями Міністра оборони України:

у 2020 році - №248/291 від 14.01.2020 року;

у 2021 році - №248/612 від 27.01.2021 року;

у 2022 році - №248/1210 від 04.03.2022 року;

у 2023 році - №2683/з від 01.02.2023 року;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 протягом десяти календарних днів, з моменту набрання чинності рішенням суду, надати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звіт про виконання судового рішення по даній справі;

- стягнути з ІНФОРМАЦІЯ_1 двадцять тисяч гривень на відшкодування завданої моральної шкоди.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2025 року позовні вимоги задоволено частково.

Визнано протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо обчислення в довідках про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 01.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022 та 01.01.2023 року № ФД 106763 додаткових видів грошового забезпечення та премії з використанням розрахункової величини прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої на 01 січня 2018 року у розмірі 1 762, 00 грн, а також посадового окладу, обчисленого із 17 тарифного розряду.

Зобов`язано ІНФОРМАЦІЯ_2 підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Дніпропетровській області нові довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 01 січня 2020 року, на 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року, 01 січня 2023 року, відповідно до вимог статей 43, 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» та положень пункту 4 постанови КМУ від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу (розрахованого за 20 тарифним розрядом) та окладу за військове (спеціальне) звання, які розраховані шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом станом на 01.01.2020 року, на 01.01.2021 року, на 01.01.2022 року та на 01.01.2023 року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно із додатків 1, 14 до Постанови №704, із зазначенням відомостей про надбавку за особливості проходження служби; надбавки військовослужбовцям, які працюють в умовах режимних обмежень та премії, обчислених з посадового окладу (розрахованого за 20 тарифним розрядом), та окладу за військове звання, розрахованих шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом станом на 01.01.2020 року, на 01.01.2021 року, на 01.01.2022 року та на 01.01.2023 року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно із додатків 1, 14 до Постанови №704, для проведення перерахунку ОСОБА_2 .

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції ІНФОРМАЦІЯ_2 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права просить його скасувати в повному обсязі.

Апеляційна скарга обґрунтована помилковістю висновків суду про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог. Вказує на відсутність підстав для складання та направлення довідок про розмір грошового забезпечення ОСОБА_3 , обчислених з посадового окладу, розрахованого за 20 тарифним розрядом. Також скаржник зазначає, що при визначенні розміру додаткових видів грошового забезпечення та премії ОСОБА_2 у довідках, виготовлених на виконання рішення суду від 24.01.2024 року у справі №160/9849/23, ІНФОРМАЦІЯ_3 керувався приписами постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, чинними станом на дату складання довідки (21.02.2024), відповідно до яких додаткові види грошового забезпечення та премія розраховуються, виходячи з розміру 1762 гривні. Також, скаржник посилається на те, що задоволення вимоги позивачки стосовно зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_4 видати довідки з вказаними відсотками та складовими довідок є формою втручання в дискреційні повноваження ІНФОРМАЦІЯ_4 та виходить за межі завдань адміністративного судочинства.

Відповідно до частини 1 статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Враховуючи те, що рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2025 року в частині відмови у задоволенні позовних вимог сторонами не оскаржується, то в силу положень частини 1 статті 308 КАС України, в цій частині апеляційним судом не переглядається.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що позивачка звернулась до суду з позовом в інтересах своєї неповнолітньої дитини ОСОБА_1 , якій за рішенням суду призначено аліменти, та сума яких безпосередньо залежить від доходів ОСОБА_2 .

Спірним у рамках цієї справи є дії відповідача щодо обчислення у виготовлених на виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 січня 2024 року у справі №160/9849/23 довідках про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 01.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022 та 01.01.2023 додаткових видів грошового забезпечення та премії з використанням розрахункової величини прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої на 01 січня 2018 року у розмірі 1 762, 00 грн, а також посадового окладу, обчисленого із 17 тарифного розряду замість 20.

Колегія суддів, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права при винесенні оскарженого рішення, виходить з наступного.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Умови, норми і порядок пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували, зокрема, на військовій службі, визначає Закон України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" № 2262-XII від 09 квітня 1992 року (надалі - Закон № 2262-XII). Цим Законом держава гарантує гідне пенсійне забезпечення осіб, які мають право на пенсію, шляхом, в тому числі, гарантування права на перерахунок призначених пенсій у зв`язку із збільшенням рівня грошового забезпечення.

Правовою основою для реалізації гарантії перерахунку призначених пенсій у зв`язку зі збільшенням рівня грошового забезпечення діючих військовослужбовців, є положення частини третьої статті 43 та частин першої, другої, четвертої статті 63 Закону № 2262-XII.

Згідно з частиною третьою статті 43 Закону № 2262-XII пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин першої, другої, четвертої статті 63 Закону № 2262-XII перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.

Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.

Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

30 серпня 2017 Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб (далі - Постанова № 704), якою збільшив розмір грошового забезпечення військовослужбовців.

Пунктом 2 Постанови № 704 встановлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Відповідно до пункту 5 Постанови № 704 керівникам державних органів у межах асигнувань, що виділяються на їх утримання надано право установлювати, зокрема надбавку за особливості проходження служби військовослужбовцям (крім військовослужбовців строкової служби) та особам рядового і начальницького складу в розмірі до 100 відсотків посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років, а також здійснювати преміювання військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової служби), осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби у межах фонду преміювання, утвореного в розмірі не менш як 10 відсотків посадових окладів та економії фонду грошового забезпечення.

Наказом Міністерства оборони України від 07 червня 2018 року № 260 затверджено Порядок виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким іншим особам (далі - Порядок № 260), яким згідно з пунктом 1 розділу I, визначено механізм та умови виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України, Державної спеціальної служби транспорту України та деяким іншим особам.

Порядок № 260 розроблено, зокрема відповідно до Постанови № 704.

Пунктом 2 Порядку № 260 передбачено, що грошове забезпечення включає: щомісячні основні види грошового забезпечення; щомісячні додаткові види грошового забезпечення; одноразові додаткові види грошового забезпечення.

До щомісячних основних видів грошового забезпечення належать: посадовий оклад; оклад за військовим званням; надбавка за вислугу років.

До щомісячних додаткових видів грошового забезпечення належать:

підвищення посадового окладу;

надбавки;

доплати;

премія.

До одноразових додаткових видів грошового забезпечення належать:

винагороди;

допомоги.

Відповідно до пункту 3 розділу I Порядку № 260 підставами для розрахунку та виплати основних і додаткових видів грошового забезпечення є: штат військової частини (установи, організації) (далі - військова частина); накази про призначення на посаду та зарахування до списків особового складу військової частини, про вступ до виконання обов`язків за посадою, в тому числі тимчасово, про зарахування в розпорядження; накази про встановлення та виплату основних і додаткових видів грошового забезпечення; накази про присвоєння військових звань; грошовий атестат або довідка про грошові виплати (за винятком осіб, призваних (прийнятих) на військову службу за контрактом, у тому числі під час проходження строкової військової служби).

Згідно з пунктом 4 розділу I Порядку № 260 грошове забезпечення військовослужбовців із числа осіб офіцерського складу, в тому числі слухачів (ад`юнктів, докторантів), рядового, сержантського та старшинського складу (крім військовослужбовців строкової служби), включає: посадовий оклад; оклад за військовим званням; надбавку за вислугу років; підвищення посадового окладу під час проходження військової служби на території населених пунктів, яким надано статус гірських, та на острові Зміїний; надбавки за особливості проходження служби, за службу в Силах спеціальних операцій Збройних Сил, кваліфікацію, кваліфікаційну категорію, виконання функцій державного експерта з питань таємниць, роботу в умовах режимних обмежень, безперервний стаж на шифрувальній роботі, почесні та спортивні звання; доплати за науковий ступінь та за вчене звання; премію; морську винагороду, винагороди за стрибки з парашутом, за розшук, піднімання, розмінування та знешкодження вибухових предметів, тралення і знешкодження мін, за водолазні роботи та за бойове чергування; одноразові грошові допомоги після укладення першого контракту, для оздоровлення, для вирішення соціально-побутових питань, у разі звільнення з військової служби; інші виплати, які здійснюються відповідно до чинного законодавства України.

Згідно із положеннями пунктів 1, 2 розділу VI Порядку № 260 військовослужбовцям (крім військовослужбовців строкової військової служби) щомісячно виплачується надбавка за особливості проходження служби в розмірах до 100 відсотків посадового окладу, окладу за військове звання та надбавки за вислугу років залежно від складності та важливості виконуваних обов`язків. Виходячи з наявного фонду грошового забезпечення на відповідний рік надбавка за особливості проходження служби окремим категоріям військовослужбовців збільшується на відповідний коефіцієнт згідно з Переліком окремих категорій військовослужбовців, яким збільшується розмір щомісячної надбавки за особливості проходження служби відповідно до мінімального розміру залежно від складності та важливості виконуваних обов`язків (додаток), або може встановлюватися за окремим рішенням Міністра оборони України у фіксованому розмірі до 100 відсотків посадового окладу, окладу за військовим званням і надбавки за вислугу років.

Спірні правовідносини виникли через те, що відповідачем в оновлених довідках про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 було зазначено занижений грошовий вираз додаткових видів грошового забезпечення та не вірно визначений тарифний розряд при розрахунку посадового окладу.

Пунктом 1 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 (далі - Порядок № 45), передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до абзацу 1 пункту 5 Порядку № 45 (в редакції постанови № 103) під час перерахунку пенсій використовуються такі види грошового забезпечення, як посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною або аналогічною посадою та військовим (спеціальним) званням.

У Додатку 2 до Порядку № 45 міститься форма довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, яку постановою № 103 було викладено в новій редакції, яка не передбачає такі складові грошового забезпечення як щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення).

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2018 року у справі № 826/3858/18, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 березня 2019 року, визнані протиправними та нечинними пункти 1, 2 постанови № 103 та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку № 45.

Відтак, з 05 березня 2019 року (дата набрання законної сили рішенням у справі №826/3858/18) діє редакція додатку 2 до Порядку № 45, яка діяла до зазначених змін.

21.02.2018 року Кабінет Міністрів України ухвалив постанову № 103, п. якої внесено зміни до постанов Кабінету Міністрів України, зокрема, у постанові № 704 пункт 4 викладено в такій редакції:

« 4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.».

Отже, станом на 01.03.2018 року (дату набрання чинності постанови КМУ № 103) п. 4 постанови № 704 визначав, що при обчисленні розмірів посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу використовується такий показник як розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом на 01.01.2018 року.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 року у справі № 826/6453/18 визнано протиправним та скасовано п. 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб».

Верховний Суд неодноразово наголошував, що суди не повинні застосовувати положення нормативно-правових актів, які не відповідають Конституції та законам України, незалежно від того, чи оскаржувались такі акти в судовому порядку та чи є вони чинними на момент розгляду справи, тобто згідно з правовою позицією Верховного Суду такі правові акти (як закони, так і підзаконні акти) не можуть застосовуватися навіть у випадках, коли вони є чинними (постанови від 12.03.2019 року у справі № 913/204/18, від 10.03.2020 року у справі № 160/1088/19; постанова Великої Палати Верховного Суду у справі № 520/2098/19 від 09.06.2022 року).

Колегія суддів зазначає, що базовим державним соціальним стандартом є прожитковий мінімум, встановлений законом, на основі якого визначаються державні соціальні гарантії та стандарти у сферах доходів населення, житлово-комунального, побутового, соціально-культурного обслуговування, охорони здоров`я та освіти (ст. 6 Закону України від 05.10.2000 року № 2017-III «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії».

Разом з цим, колегія суддів наголошує на тому, що Кабінет Міністрів України не уповноважений та не вправі установлювати розрахункову величину для визначення посадових окладів із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який не відповідає нормативно-правовому акту вищої юридичної сили.

Так, пунктом 8 Прикінцевих положень Закону України від 23.11.2018 року № 2629-VIII «Про Державний бюджет України на 2019 рік» було установлено, що у 2019 році для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів як розрахункова величина застосовується прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений на 1 січня 2018 року.

Закон України від 14.11.2019 року № 294-IX «Про Державний бюджет України на 2020 рік» (далі - Закон № 294-IX) таких застережень щодо застосування як розрахункової величини для визначення, зокрема грошового забезпечення, прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня 2018 року на 2020 рік не містять.

Таким чином, положення п. 4 постанови № 704 в частині визначення розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів, розрахованих згідно з постановою № 704, прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2018 року до 01.01.2020 року - набрання чинності Законом № 294-IX не входили в суперечність із актом вищої юридичної сили.

За правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 19.10.2022 року у справі № 400/6214/2 (п. 25), - з 01.01.2020 року положення пункту 4 Постанови № 704 в частині визначення розрахунковою величиною для визначення посадових окладів, розрахованих згідно з Постановою № 704 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2018 року, не відповідає правовим актам вищої юридичної сили, згідно із якими прожитковий мінімум як базовий державний стандарт був змінений на відповідний рік у тому числі як розрахункова величина для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів.

Подібні правовідносини вже були предметом розгляду Верховним Судом у справі № 440/6017/21.

Так, у постанові від 02.08.2022 року у справі № 440/6017/21 Верховний Суд на підстав аналізу наведених вище норм права дійшов таких правових висновків:

(1) з 01.01.2020 положення пункту 4 постанови № 704 в частині визначення розрахунковою величиною для визначення посадових окладів, розрахованих згідно з постановою № 704 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року не відповідає правовим актам вищої юридичної сили, згідно із якими прожитковий мінімум як базовий державний стандарт був змінений на відповідний рік у тому числі як розрахункова велична для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів;

(2) через зростання прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, зокрема, згідно із Законом № 1082-IX, у осіб з числа військовослужбовців виникло право на отримання довідки про розміри грошового забезпечення для перерахунку пенсії за формою, що передбачена додатком 2 до Порядку № 45, з урахуванням оновлених даних про розмір посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, які визначаються шляхом застосування пункту 4 постанови № 704 із використанням для їх визначення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (через його збільшення на відповідний рік).

(3) встановлене положеннями пункту 3 розділу П Прикінцевих та перехідних положень Закону № 1774-VIII (Закон України) від 06.12.2016 року № 1774-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України) обмеження щодо застосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини для визначення посадових окладів, розрахованих згідно з постановою № 704 жодним чином не впливає на спірні правовідносини, оскільки такою розрахунковою величиною є, прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року. Розмір мінімальної заробітної плати не є розрахунковою величиною для визначення посадових окладів, а застосований з іншою метою для визначення мінімальної величини, яка враховується як складова при визначенні розмірів посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням.

Як встановлено судом, на виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду по справі №160/9849/23 відповідачем підготовлено та видано довідки № ФД106763 від 23.02.2024 про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 01.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022 та 01.01.2023.

Водночас спірним в межах цієї справи є правильність розрахунку сум додаткових видів грошового забезпечення, зазначених у довідках, зокрема надбавки за особливості проходження служби, надбавки військовослужбовцям, які працюють в умовах режимних обмежень та щомісячної премії та визначення тарифного розряду при розрахунку посадового окладу. При, цьому відсотковий розмір додаткових видів грошового забезпечення визнається сторонами та не є предметом спору у цій справі.

Встановлення додаткових видів грошового забезпечення у знижених розмірах не відповідає положенням постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 №704.

Постановою № 704 Міністру оборони України надано право у межах асигнувань, що виділяються на їх утримання установлювати надбавку за особливості проходження служби військовослужбовцям (крім військовослужбовців строкової військової служби) та особам рядового і начальницького складу в розмірі до 100 відсотків посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років та здійснювати преміювання військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби у межах фонду преміювання, утвореного в розмірі не менш як 10 відсотків (для військовослужбовців розвідувальних органів - не менш як 30 відсотків) посадових окладів та економії фонду грошового забезпечення.

Оскільки Кабінет Міністрів України у вказаній вище Постанові №704 делегував право визначати розміри посадових окладів, надбавок за особливості проходження служби військовослужбовцям та здійснювати преміювання військовослужбовців, зокрема Міністру оборони України, то наказ останнього є підставою для проведення перерахунку пенсій відповідним категоріям військовослужбовців у зв`язку з тим, що змінює розмір одної зі складових грошового забезпечення цих осіб.

Міністр оборони України, використовуючи надане йому Постановою №704 право, кожного календарного року видає телеграму-розпорядження про розмір, зокрема, надбавки за особливості проходження служби та премії військовослужбовців Міністерства оборони України згідно їх тарифних розрядів.

Міністр оборони України, керуючись правом, делегованим йому Кабінетом Міністрів України згідно з положеннями пункту 5 Постанови №704, та відповідно до Наказу Міністерства оборони України №260 упродовж 2018-2023 років розмір надбавки та премії встановлював окремими рішеннями, в яких закладено механізм визначення розміру надбавки та премії залежно від тарифного розряду за посадою, займаною військовослужбовцем (особою звільненою з військової служби).

Колегія суддів зазначає, що формуючи нові довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 , відповідач оминув норми прямої дії, а саме Порядку №260 та Постанови №704, якими врегульовано порядок виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким іншим особам, за змістом яких право встановлювати у межах асигнувань, що виділяються надбавки та премії стосується саме визначення відсоткового розміру, а не розміру прожиткового мінімуму з якого слід обраховувати розмір основних та додаткових видів грошового забезпечення. Відтак, позивач має право на нарахування додаткових видів грошового забезпечення ОСОБА_2 з урахуванням окладів, визначених шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на відповідний календарний рік.

Колегія суддів вважає, що відповідач не довів наявність підстав для зменшення грошового виразу розміру додаткових видів грошового забезпечення в оновленій довідці про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивача.

Поряд з цим, щодо правильності визначення тарифного розряду при розрахунку посадового окладу ОСОБА_2 , колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається з виготовлених на виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 січня 2024 року у справі №160/9849/23 довідок про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 01.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022 та 01.01.2023, при визначені суми посадового окладу, ІНФОРМАЦІЯ_2 було застосовано тарифний розряд 17.

При цьому, належних правих обґрунтувань того, що посада начальника топографічної групи топографічного відділення топогеодезичного відділу центру Південного ОК віднесена до тарифного розрядку 17, відповідачем не надано.

Натомість, відповідно до листа Військової частини НОМЕР_1 від 18.11.2024 року №935, надісланого у відповідь на запит на інформацію ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, посада начальника топографічної групи топографічного відділення топогеодезичного загону відноситься до 20 тарифного розряду.

На переконання колегія суддів для віднесення до певного тарифного розряду визначальним є посада, а саме начальник топографічної групи, натомість, віднесення такої топографічної групи до відділення чи загону на визначення тарифного розгляду не впливає.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для визнання протиправними дій ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо обчислення в довідках про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 01.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022 та 01.01.2023 року № ФД 106763 додаткових видів грошового забезпечення та премії з використанням розрахункової величини прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої на 01 січня 2018 року у розмірі 1 762, 00 грн, а також посадового окладу, обчисленого із 17 тарифного розряду та зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_2 підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Дніпропетровській області нові довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 01 січня 2020 року, на 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року, 01 січня 2023 року, відповідно до вимог статей 43, 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» та положень пункту 4 постанови КМУ від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу (розрахованого за 20 тарифним розрядом) та окладу за військове (спеціальне) звання, які розраховані шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом станом на 01.01.2020 року, на 01.01.2021 року, на 01.01.2022 року та на 01.01.2023 року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно із додатків 1, 14 до Постанови №704, із зазначенням відомостей про надбавку за особливості проходження служби; надбавки військовослужбовцям, які працюють в умовах режимних обмежень та премії, обчислених з посадового окладу (розрахованого за 20 тарифним розрядом), та окладу за військове звання, розрахованих шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом станом на 01.01.2020 року, на 01.01.2021 року, на 01.01.2022 року та на 01.01.2023 року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно із додатків 1, 14 до Постанови №704, для проведення перерахунку ОСОБА_2 .

Поряд з цим, щодо посилань скаржника на дискреційні повноваження, слід зазначити.

Згідно з Рекомендаціями Комітету Міністрів Ради Європи №(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

У разі наявності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта прийняти рішення конкретного змісту є втручанням у дискреційні повноваження.

Дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи бездіяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. При реалізації дискреційного повноваження суб`єкт владних повноважень зобов`язаний поважати основоположні права особи, додержуватися: конституційних принципів; принципів реалізації відповідної владної управлінської функції; принципів здійснення дискреційних повноважень; змісту публічного інтересу; положень власної компетенції; вказівок, викладених у інтерпретаційних актах; фахових правил, закріплених у нормативних актах; адміністративної практики; судової практики; процедурних вимог.

Тобто, дискреційними є право суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною. Прикладом такого права є повноваження, які закріплені у законодавстві із застосуванням слова «може».

Таким чином, у межах даної справи відповідач не наділений повноваженнями за конкретних фактичних обставин діяти не за законом, а на власний розсуд.

Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

З урахуванням викладеного суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції повно з`ясовані обставин, що мають значення для справи, висновки, викладені у рішенні суду першої інстанції, відповідають обставинам справи, судом першої інстанції правильно застосовано норми матеріального права та норми процесуального права, а тому відсутні підстави для скасування рішення суду першої інстанції.

Керуючись: пунктом 1 частини 1 статті 315, статтями 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, Третій апеляційний адміністративний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2025 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне судове рішення складено 19 серпня 2025 року.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов

суддя С.М. Іванов

суддя С.В. Сафронова