Справа № 480/4395/25
Суддя: О.М. Кунець
Дата ухвалення: 2025-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про витребування доказів
20 серпня 2025 року Справа № 480/4395/25
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кунець О.М., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Віст-Груп" до Київської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,-
В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Віст-Груп" звернулося до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Київської митниці про визнання протиправним та скасування рішення Київської митниці про корегування митної вартості товарів від 09.05.2025 №UA100380/2025/000044/2.
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 09.06.2025 відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без виклику сторін та встановлено строк відповідачу для подання відзиву та доказів, які наявні у відповідача, а також встановлено строк позивачу для подання відповіді на відзив, а відповідачу заперечення.
Через систему "Електронний суд" від Київської митниці надійшов відзив на позовну заяву, у якому зокрема міститься клопотання про витребування у позивача доказів, а саме переклад митної декларації країни відправлення.
Вказане клопотання обгрунтоване тим, що під час винесення спірного Рішення по митній вартості товару, Київська митниця запропонувала надати переклад митної декларації країни відправлення відповідно до вимог статті 254 МК України. Митниця зауважує, що саме в експортній митній декларації зазначено цифрові значення митної вартості спірного товару та умови поставки. Що в свою чергу надали можливість митному органу пересвідчитись в правильності визначення митної вартості позивачем.
На думку позивача, сукупність таких документів, складених українською та англійською мовами надають можливість митному органу визначитись зі складовими митної вартості, упевнитись, що декларантом вірно визначено митну вартість товару без обов`язкового перекладу необов`язкового, довідково-інформаційного документу - митної декларації країни відправлення і як виключний випадок використати митну декларації країни відправлення в якості довідкової інформацї.
Ухвалою суду від 16.07.2025 у Київської митниці витребувано більш детальне обгрунтування клопотання про витребування у Товариства з обмеженою відповідальністю "Віст-Груп" перекладу митної декларації країни відправлення, з урахуванням вимог ст. 254 Митного кодексу України.
На виконання вказаної ухвали суду, відповідач надав наступні обгрунтування поданого клопотання про витребування перекладу митної декларації країни відправлення.
Також відповідач зазначає, що Верховний Суд у постанові від 30.04.2025 по справі № 140/4486/24 в подібних відносинах вказує, що «Твердження Позивача про те, що у Відповідача були відсутні підстави для встановлення розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості на підставі даних, зазначених в митній декларації країни відправлення, оскільки остання частиною другою статті 53 МК не включена до переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів не відповідають обставинам справи з огляду на пояснення, надані представником Відповідача. Так, представник Відповідача зазначила, що оскільки декларація країни відправлення №24РЬ351020Е0174328 від 29 лютого 2024 року була подана Позивачем у складі документів, які підтверджували митну вартість імпортованого ним товару, то аналіз даних, зазначених в ній, та їх співставлення з даними вказаними в решті поданих, Позивачем до митного оформлення документах, здійснювався відповідно до положень пункту 1 частини другої статті 53 МК України, яким передбачено, що декларант на підтвердження митної вартості подає документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості».
При цьому, під час винесення спірного рішення по митній вартості товару, Київська митниця запропонувала надати не всі документи, що перелічені в ст. 53 МКУ. В разі розбіжностей - переклад митної декларації країни відправлення відповідно до вимог статті 254 МК України. Вищевказана інформація підтверджується матеріалами справи, а саме графа 33 Рішення про коригування митної вартості, копією Повідомлення декларанту. Митниця зауважує, що саме в експортній митній декларації зазначені крім цифрових значень спірного товару, умов поставки є текстові зазначення щодо відправника, опису товару, з місцем його завантаження/ доставки, портів тощо. Що в свою чергу надали б можливість митному органу пересвідчитись в правильності визначення митної вартості Позивачем.
З урахуванням вищезазначеного, Київська митниця відповідно до частини 1 статті 80 КАС України та частини 2 та 3 статті 53 МК України, просить через суд надати позивача -переклад митної декларації країни відправлення.
У своїх запереченнях, які надійшли до суду 23.07.2025 через систему "Електронний суд", позивач просить відмовити у задоволенні клопотання відповідача, зазначивши, що відповідач, цитуючи різноманітні рішення судів різних інстанцій, формально посилається на оцінки того чи іншого аргументу, які до того ж зроблені на підставі встановлених фактичних обставин конкретної справи і наявних в матеріалах такої справи доказів і тому такі аргументи відповідача не можуть бути свідченням застосування судами норм матеріального права з аналогічних питань. Різниця у встановлених обставинах у сукупності з наданими сторонами доказами об`єктивно впливає на умови застосування правових норм, а тому є незмістовними посилання відповідача на подібність правовідносин, яка полягає у загальних характеристиках суб`єктного складу сторін у справах та/або виявлених митним органом порушеннях.
По-друге, як зазначає позивач, в силу ст. 254 МК України, митні органи вимагають переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, тільки у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації.
Однак митна декларація країни постачальника, в силу ст. 53 МК України, є не обов`язковим документом для здійснення розмитнення товарів.
Таким чином, на думку представника позивача, відсутні розбіжності, які встановлені, або слід усунити.
При вирішенні питання про витребування доказів суд виходив з такого.
Відповідно до пункту 4 частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є, зокрема, офіційне з`ясування всіх обставин у справі.
За правилами статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Статтею 10 Конституції України визначено, що державною мовою в Україні є українська мова. Вищевказана норма кореспондується зі статтею 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», відповідно до якої судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.
Відповідно до частини першої та другої статті 15 КАС України судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою.
За приписами частини третьої статті 15 КАС України суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.
Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом (частина четверта статті 15 КАС України).
Відповідно до статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Так, в порядку частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановленихстаттею 78цього Кодексу.
Згідно з частиною другою статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Частиною четвертою статті 77 КАС України встановлено, що докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.
Суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів (частина п`ята статті 77 КАС України).
Водночас, частиною другою статті 79 КАС України встановлено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.
Враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне зобов`язати позивача надати перекладені на українську мову докази по справі, які викладено іноземною мовою.
Викладена вимога суду відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду, що викладена у постанові 25 червня 2020 року по справі №520/2261/19, згідно якої обов`язок відповідача - суб`єкта владних повноважень довести правомірність рішення, дії чи бездіяльності не виключає визначеного частиною першою цієї ж статті обов`язку позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.
Отже, позивач, звертаючись до суду, повинен усвідомлювати процесуальні права та обов`язки, покладені на нього процесуальним законодавством, та дотримуватись їх. При цьому, на позивача покладено обов`язок виявляти уважність та відповідальність до процесуальних обов`язків, не зловживати ними, що відповідає принципам адміністративного судочинства.
Відповідно до частини четвертої статті 9 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Згідно з частиною третьоюстатті 80 КАС Українипро витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.
Відповідно до частини шостоїстатті 80 КАС України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.
Згідно з частиною сьомоюстатті 80 КАС України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.
Оскільки зазначений спір стосується питання правомірності коригування митним органом вартості товарів, ввезених на митну територію України, виникає обґрунтована та виняткова необхідність витребування від позивача та дослідження додаткових доказів по справі в рамках предмету доказування по розглядуваному спору.
Керуючись ст.ст. 80, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У Х В А Л И В:
Витребувати у Товариства з обмеженою відповідальністю "Віст-Груп" належним чином засвідчених перекладів на державну мову всіх документів, доданих до позовної заяви, що складені іноземною мовою.
Ухвала набирає законної сили в момент її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Кунець