Справа № 440/8713/25
Суддя: Г.В. Костенко
Дата ухвалення: 2025-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2025 року м. ПолтаваСправа № 440/8713/25

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Костенко Г.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у місті Полтаві адміністративну справу за позовною заявою Управління комунальних ресурсів Миргородської міської ради до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області, Північно-східного офісу Держаудитслужби, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "ЗІНЬКІВСЬКИЙ АГРОШЛЯХБУД" про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В:

Управління комунальних ресурсів Миргородської міської ради звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області, в якій просить визнати протиправним та скасувати Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-05-09-000356-a від 13 червня 2025 року, складений Північно-східним офісом Державної аудиторської служби України в Полтавській області.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що Управлінням комунальних ресурсів Миргородської міської ради (далі Замовник, Позивач) на електронному майданчику Prozorro розміщено оголошення про проведення процедури відкритих торгів на закупівлю послуг за предметом «ДК 021:20-8- Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь (послуги з поточного ремонту дорожнього покриття по вул. Гоголя в м. Миргород Полтавської області), ідентифікатор закупівлі UA-2025-05-09-000356-a очікуваною вартістю 1 095 120,00 грн. За результатами проведеної процедури закупівлі (відкриті торги) 28 травня 2025 р. Замовником укладено договір підряду №226 із єдиним учасником закупівлі, тендерна пропозиція якого відповідала умовам тендерної документації та кваліфікаційним критеріям з ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ЗІНЬКІВСЬКИЙ АГРОШЛЯХБУД". Даний договір між Замовником та Підрядником був укладений у відповідності до вимог пункту 17 Постанови КМУ від 12 жовтня 2022 р № 1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі - Особливості, Постанова КМУ №1178) та статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі Закон №922), Цивільного та Господарського законодавства, та враховано вимоги пункту 15 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 11.06.2020 року № 1082, зареєстроване в Міністерстві юстиції України 01 липня 2020 р. за № 610/34893 (далі Порядок №1082). Пунктом 15 Порядку №1082 встановлено: договір про закупівлю, додатки до договору про закупівлю, зміни до договору про закупівлю розміщуються замовником в електронній системі закупівель у форматі PDF. Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Полтавській області за результатами моніторингу відповідної закупівлі було складено висновок, яким було встановлено порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Управління Південного офісу Держаудитслужби в Полтавській області в оскаржуваному висновку вказує, що замовник на порушення вимог пункту 10 частини першої статті 10 Закону.

Керуючись роз`ясненням Уповноваженого органу (Мінекономіки) №3323-04/84579-06 від 27.11.2024 року вимога щодо оприлюднення в електронній системі закупівель договору про закупівлю та всіх додатків до нього (у тому числі документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси) у машинозчитувальному форматі здійснюється у разі оприлюднення договору про закупівлю, зазначеного в абзаці другому частини першої статті 41 Закону. Невід`ємними додатками до договору про закупівлю послуг з поточного ремонту, робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єкта будівництва є документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси. Тобто вимога пункту 10 частини 1 статті 10 Закону щодо оприлюднення розповсюджується виключно на договори про закупівлю, предмет закупівлі яких визначається відповідно до пункту 3 розділу II Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 15 квітня 2020 р. № 708, а не договорів про закупівлю, предмет закупівлі яких визначається відповідно пункту 3 розділу І порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 15 квітня 2020 р. № 708.

Позивач зазначає, що відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом підвищення кваліфікації уповноваженої особи.

Пунктом 3 констатуючої частини оскаржуваного Висновку визначено зобов`язання щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель: «Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом: - оприлюднення Договору та всіх додатків до нього у відповідності до норм чинного законодавства; - недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення…».

Зазначає, що зазначена вище вимога зобов`язального характеру в оскаржуваному Висновку в частині корегування роботи позивача є порушенням Відповідачем вимог закону в частині змісту Висновку як акту індивідуального дії.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 30 червня 2025 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, залучено до участі у справі в якості в якості другого відповідача - Північно-Східний офіс Держаудитслужби; залучено в якості третьої особи ТОВ "ЗІНЬКІВСЬКИЙ АГРОШЛЯХБУД".

У відзиві, відповідач Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області заперечує проти задоволення позовних вимог. В обґрунтування відзиву відповідач зазначив, що згідно з пунктом 10 частини першої статті 10 Закону № 922, Замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель договір про закупівлю та всі додатки до нього (у тому числі документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси) у машинозчитувальному форматі (у разі оприлюднення договору про закупівлю, зазначеного в абзаці другому частини першої статті 41 цього Закону) - протягом трьох робочих днів з дня його укладення.

У відзиві відповідач Північно-східний офіс Держаудитслужби заперечує проти задоволення позовних вимог. В обґрунтування відзиву відповідач зазначив, що згідно з пунктом 10 частини першої статті 10 Закону № 922, Замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель договір про закупівлю та всі додатки до нього (у тому числі документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси) у машинозчитувальному форматі (у разі оприлюднення договору про закупівлю, зазначеного в абзаці другому частини першої статті 41 цього Закону) - протягом трьох робочих днів з дня його укладення.

Позивачем подані відповіді на відзиви, в яких він зазначає, що система «Prozorro» ще не інтегрувала вищезазначені зміни до Порядку №1082, оскільки при публікації договору або змін до нього електронною системою закупівель автоматично зазначається при виборі функціоналу «Вибрати файли з комп`ютера» повідомлення «Документ у форматі PDF». Тобто, замовників при здійсненні публічних закупівель товарів, робіт та послуг спеціальним нормативним актом в сфері здійснення публічних закупівель Порядком №1082 - зобов`язано оприлюднювати договори про закупівлю з додатками та зміни до них лише з моменту набрання чинності наказу Мінекономіки №2519 від 23.05.2025. Це доводить те, що оскаржуваний висновок, складений Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області, є передчасним, необґрунтованим та незаконним, а отже підлягає скасуванню.

Справа розглядається судом в порядку спрощеного провадження за приписами статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, суд встановив наступне.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області було проведено моніторинг процедури закупівлі UA-2025-05-09-000356-a (замовник: Управління комунальних ресурсів Миргородської міської ради; предмет закупівлі: ДК 021:20-8- Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь (послуги з поточного ремонту дорожнього покриття по вул. Гоголя в м. Миргород Полтавської області); очікувана вартість: 1 095 120,00 UAH з ПДВ; застосована процедури закупівлі: відкриті торги з особливостями).

За результатами якої складено та оприлюднено Висновок, який відповідно до вимог законодавства оприлюднений в електронній системі закупівель.

Відповідно до Висновку Управлінням було встановлено порушення вимог пункту 10 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон № 922).

За результатами аналізу питань: визначення предмета закупівлі; відображення закупівлі у річному плані; оприлюднення інформації про закупівлю; відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону № 922 та Особливостей; дотримання замовником вимог Закону № 922 та Особливостей під час розгляду тендерної пропозиції учасника; усунення невідповідностей; внесення змін до умов договору та їх оприлюднення; відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця; дотримання вимог Постанови № 710; своєчасності надання відповідей на запити органу державного фінансового контролю - порушень не встановлено.

Не погоджуючись з висновком, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірних правовідносинам, суд зазначає наступне.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні».

Відповідно до ст.1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.

Статтею 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» визначено, що головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Згідно із ст.5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі».

Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Згідно з п.14 ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Відповідно до ч.2 вказаної статті рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:

інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;

інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;

інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016 року затверджено Положенням про Державну аудиторську службу України (далі Положення).

Положенням визначено, що Державна аудиторська служба України (далі Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до пп.3 п.4 Положення Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Водночас згідно з п. 7 Положення здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи

Частиною 6 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання

Згідно з ч.7 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Згідно з пунктом 22 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.

Відповідно до ст.16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;

2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);

4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю

У разі встановлення кваліфікаційного критерію фінансової спроможності замовник не має права вимагати надання підтвердження обсягу річного доходу (виручки) у розмірі більшому, ніж очікувана вартість предмета закупівлі (пропорційно очікуваній вартості частини предмета закупівлі (лота) в разі поділу предмета закупівель на частини).

Якщо для закупівлі робіт або послуг замовник встановлює кваліфікаційний критерій такий як наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій та/або наявність працівників, які мають необхідні знання та досвід, учасник може для підтвердження своєї відповідності такому критерію залучити спроможності інших суб`єктів господарювання як субпідрядників/співвиконавців.

Під час проведення торгів із обмеженою участю замовником застосовуються всі кваліфікаційні критерії, встановлені частиною другою цієї статті.

У разі участі об`єднання учасників підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям здійснюється з урахуванням узагальнених об`єднаних показників кожного учасника такого об`єднання на підставі наданої об`єднанням інформації.

Відповідно до ч.1 ст.21 Закону України «Про публічні закупівлі» оголошення про проведення відкритих торгів безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.

Згідно з ч.1 ст.22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Відповідно до ч.2 ст.24 Закону України «Про публічні закупівлі» зміни, що вносяться замовником до тендерної документації, розміщуються та відображаються в електронній системі закупівель у вигляді нової редакції тендерної документації додатково до початкової редакції тендерної документації. Замовник разом із змінами до тендерної документації в окремому документі оприлюднює перелік змін, що вносяться.

У разі несвоєчасного надання замовником роз`яснень щодо змісту тендерної документації електронна система закупівель автоматично призупиняє перебіг тендеру.

Для поновлення перебігу тендеру замовник повинен розмістити роз`яснення щодо змісту тендерної документації в електронній системі закупівель з одночасним продовженням строку подання тендерних пропозицій не менш як на сім днів.

Зазначена у цій частині інформація оприлюднюється замовником відповідно до статті 10 цього Закону.

Відповідно до ч.1 ст.10 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме:

1) оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю:

оголошення про проведення відкритих торгів - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж;

оголошення про проведення конкурентного діалогу - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж;

оголошення про проведення торгів з обмеженою участю - не пізніше ніж за 30 днів до кінцевої дати отримання документів, поданих на кваліфікаційний відбір;

2) оголошення про проведення спрощеної закупівлі та проект договору про закупівлю - не пізніше ніж за шість робочих днів до кінцевого строку подання пропозицій;

3) зміни до тендерної документації та роз`яснення до неї (у разі наявності) у машинозчитувальному форматі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення або надання роз`яснень.

У хронологічному порядку відображаються зміни до тендерної документації та кінцевий строк подання тендерних пропозицій, який був визначений відповідно до кожної із змін до тендерної документації;

4) зміни до оголошення про проведення спрощеної закупівлі та/або вимог до предмета закупівлі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення;

5) оголошення з відомостями про укладену рамкову угоду (у разі здійснення закупівлі за рамковими угодами) - не пізніше ніж через сім днів з дня укладення рамкової угоди;

6) протокол кваліфікаційного відбору - протягом одного дня з дня його затвердження;

7) протокол розгляду тендерних пропозицій - протягом одного дня з дня його затвердження;

8) повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - протягом одного дня з дня прийняття рішення про визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі;

9) інформацію про відхилення тендерної пропозиції/пропозиції учасника - протягом одного дня з дня прийняття рішення про відхилення;

10) договір про закупівлю та всі додатки до нього - протягом трьох робочих днів з дня його укладення;

11) повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю та зміни до договору у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 41 цього Закону - протягом трьох робочих днів з дня внесення змін;

12) звіт про виконання договору про закупівлю - протягом 20 робочих днів з дня виконання сторонами договору про закупівлю або закінчення строку дії договору про закупівлю, за умови його виконання сторонами, або його розірвання;

13) звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель - протягом трьох робочих днів з дня укладення договору про закупівлю.

Замовник має право з власної ініціативи або у разі усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку органу державного фінансового контролю відповідно до статті 8 цього Закону, або за результатами звернень, або на підставі рішення органу оскарження внести зміни до тендерної документації. У разі внесення змін до тендерної документації строк для подання тендерних пропозицій продовжується замовником в електронній системі закупівель таким чином, щоб з моменту внесення змін до тендерної документації до закінчення кінцевого строку подання тендерних пропозицій залишалося не менше семи днів.

Слід зазначити, що із 19.10.2022 на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII (далі Закон № 922), проводять закупівлі відповідно до Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі Особливості).

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 1 Закону № 922, договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Згідно з абзацом 1 пункту 17 Особливостей договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктами 10 і 13 цих особливостей укладається відповідно до Цивільного і Господарського кодексів України з урахуванням положень статті 41 Закону, крім частин другої - п`ятої, сьомої - дев`ятої статті 41 Закону, та цих особливостей.

Із абзацу 2 пункту 10 Особливостей слідує, що за результатами здійснення закупівлі шляхом застосування відкритих торгів в електронній системі закупівель замовником оприлюднюється договір про закупівлю та додатки до нього відповідно до вимог Закону з урахуванням цих особливостей.

Відповідно до пункту 10 частини першої статті 10 Закону № 922, Замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: договір про закупівлю та всі додатки до нього (у тому числі документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси) у машинозчитувальному форматі (у разі оприлюднення договору про закупівлю, зазначеного в абзаці другому частини першої статті 41 цього Закону) - протягом трьох робочих днів з дня його укладення.

Відповідно до абзацу другого пункту 3-8 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 922 у разі укладення договорів про закупівлю, зазначених в абзацах другому, третьому частини першої статті 41 цього Закону, без використання електронної системи закупівель у випадках, встановлених Особливостями, замовник оприлюднює в електронній системі закупівель інформацію, визначену пунктами 10 і 11 частини першої статті 10 цього Закону, в порядку та на умовах, що ними визначені.

Із абзацу другого частини першої статті 41 Закону № 922 висновується, що до договорів про закупівлю віднесені договори із закупівлі послуг з поточного ремонту, робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єкта будівництва.

З урахуванням предмету закупівлі Позивача - «ДК 021:20-8- Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь (послуги з поточного ремонту дорожнього покриття по вул. Гоголя в м. Миргород Полтавської області)» висновується, що укладений Замовником Договір підряду № 226 від 28.05.2025 за результатами процедури закупівлі UA-2025-05-09-000356-a підпадає під положення абзацу другого частини першої статті 41 Закону № 922.

Водночас, у преамбулі Директиви (ЄС) 2019/1024 Європейського Парламенту і Ради від 20 червня 2019 року про відкриті дані та повторне використання інформації державного сектору (Європарламент, Рада ЄС; Директива, Міжнародний документ, Перелік від 20.06.2019 № 2019/1024) (далі Директива), яка імплементована Україною у національне законодавство зазначено, що для цілей цієї Директиви застосовуються наступні терміни та визначення: (34) Документ вважається машинозчитуваним, якщо він має формат файлу, який структурований таким чином, що програмне забезпечення може легко ідентифікувати, розпізнавати та витягувати з нього конкретні дані. Дані, закодовані у файлах, які структуровані в машинозчитуваному форматі, слід вважати машинозчитуваними даними. Машинозчитуваний формат може бути відкритим або пропрієтарним. Вони можуть бути формальними стандартами чи ні. Документи, закодовані у форматі файлів, який обмежує автоматичну обробку, оскільки дані не можуть бути вилучені з них або не можуть бути легко вилучені, не повинні вважатися машинозчитуваними. Держави-члени повинні, де це можливо і доречно, заохочувати використання єдиного або міжнародно визнаного відкритого, машинозчитуваного формату. При розробці технічних рішень для повторного використання документів слід враховувати європейські рамки інтероперабельності, де це можливо.

У п (13) статті 2 «Терміни та визначення» РОЗДІЛУ I ЗАГАЛЬНІ ПОЛОЖЕННЯ Директиви зазначено, що «машинозчитуваний формат» означає формат файлу, структурований таким чином, щоб програмне забезпечення могло легко ідентифікувати, розпізнавати та витягувати конкретні дані, включаючи окремі твердження фактів та їхню внутрішню структуру;

Відповідно до частини 1 та частини 8 статті 5 «Наявні формати» РОЗДІЛУ III УМОВИ ДЛЯ ПОВТОРНОГО ВИКОРИСТАННЯ Директиви, без шкоди для розділу V, органи державного сектору та державні підприємства повинні надавати свої документи в будь-якому раніше існуючому форматі або мовою, а також, де це можливо і доцільно, за допомогою електронних засобів, у форматах, які є відкритими, машинозчитуваними, доступними, такими, що можуть бути знайдені та повторно використані, разом з їхніми метаданими. І формат, і метадані повинні, де це можливо, відповідати офіційним відкритим стандартам.

Цінні набори даних, перелічені відповідно до статті 14(1), повинні бути доступними для повторного використання в машинозчитуваному форматі, через відповідні API та, де це доречно, у вигляді масового завантаження. Відповідно до частини 1 Статті 14 «Конкретні набори даних високої цінності та домовленості про публікацію і повторне використання» РОЗДІЛУ V НАБОРИ ДАНИХ ВИСОКОЇ ЦІННОСТІ Директиви, Комісія ухвалює імплементаційні акти, що містять перелік конкретних наборів даних високої цінності, які належать до категорій, зазначених у додатку I, і зберігаються в органах державного сектору та державних підприємствах, серед документів, на які поширюється дія цієї Директиви.

Такими мають бути конкретні набори даних високої цінності:

(a) надається безоплатно, за умови дотримання параграфів 3, 4 та 5;

(b) машинозчитувані;

(c) що надаються за допомогою API; та

(d) надається для масового завантаження, де це доречно.

Слід зауважити, що подібне визначення міститься у пункті 2 Положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 жовтня 2015 р. № 835 (далі Положення №835), згідно якого машиночитаний формат формат даних, структурований таким чином, що дає змогу ідентифікувати, перетворювати та отримувати конкретні дані, включаючи окремі факти та їх внутрішню структуру, без участі людини.

Відповідно до пункту 9 Положення № 835 для оприлюднення наборів даних використовуються такі формати, зокрема, для текстових даних - TXT, RTF, MD, ODT*, DOC(X), (X)HTML*, для структурованих даних - RDF*, XML*, JSON*, CSV*, XLS(X), ODS*, YAML*.

Також, пунктом 15 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 11.06.2020 № 1082, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 липня 2020 року за №610/34893 визначено, що договір про закупівлю, додатки до договору про закупівлю, зміни до договору про закупівлю розміщуються замовником в електронній системі закупівель у форматі PDF.

З огляду на викладене, у разі розміщення замовником в електронній системі закупівель договору про закупівлю, визначеного абзацом другим частини першої статті 41 Закону № 922, додатків до такого договору (у тому числі документів, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси), змін до договору про закупівлю (відповідно до пункту 11 частини першої статті 10 Закону) у

форматі PDF, замовником розміщуються також ці документи у машинозчитувальному форматі у строки, встановлені пунктами 10 і 11 частини першої статті 10 Закону.

Однак, Договір № 226 від 28.05.2025 та всі додатки до нього Замовник оприлюднив в електронній системі закупівель лише у форматі PDF, чим не дотримався вимог пункту 10 частини першої статті 10 Закону № 922.

У межах проведення моніторингу закупівлі, керуючись вимогами частини п`ятої статті 8 Закону, органом державного фінансового контролю 04.06.2025 надано через електронну систему закупівель Замовнику запит щодо надання пояснень стосовно не оприлюднення договору та додатків до нього у машинозчитувальному форматі з огляду на вимоги Положення № 835 та вимог пункту 10 частини першої статті 10 Закону № 922.

Замовником 09.06.2025 в електронній системі закупівель надано відповідь, яка не спростовує задокументованого порушення.

Щодо твердження Позивача в позовній заяві про те, що «Додатком 2 до Положення №835 є Перелік наборів даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних. Так, орган місцевого самоврядування зобов`язаний оприлюднювати у формі відкритих даних у машиночитаному форматі дані, перелік яких є вичерпний, та серед положень якого відсутня інформація щодо здійснення публічних закупівель товарів, робіт чи послуг та укладених договорів про закупівлю.

Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Управління комунальних ресурсів Миргородської міської ради є органом місцевого самоврядування. Відтак, перелік (додаток 2 до Положення №835) не містить вимог про оприлюднення інформації про публічні закупівлі у визначених Положенням № 835 форматах.» суд зазначає наступне.

Управлінням у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-05-09-000356-a встановлено порушення пункту 10 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі», тобто норми, яка зобов`язує усіх без виключення замовників у разі оприлюднення договору про закупівлю, зазначеного в абзаці другому частини першої статті 41 цього Закону, оприлюднювати договори про закупівлю та всі додатки до нього у машинозчитувальному форматі.

Водночас посилання у висновку на норми Положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 жовтня 2015 р. № 835 здійснено з метою конкретизації які саме формати використовуються для оприлюднення наборів даних (які формати є машиночитаними), а саме, для текстових даних - TXT, RTF, MD, ODT*, DOC(X), (X)HTML*, для структурованих даних - RDF*, XML*, JSON*, CSV*, XLS(X), ODS*, YAML*.

З огляду на зазначене, обов`язок Управління комунальних ресурсів Миргородської міської ради (в даному випадку як Замовника процедури закупівлі UA-2025-05-09-000356-a) щодо оприлюднення в електронній системі закупівель Договору та всіх додатків до нього у машинозчитувальному форматі встановлено пунктом 10 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі», а не нормами Положення № 835.

Таким чином, на порушення пункту 10 частини першої статті 10 Закону № 922 Замовник не оприлюднив в електронній системі закупівель Договір та всі додатки до нього у машинозчитувальному форматі.

Статтями 2 та 5 Закону № 2939 передбачено головні завдання органу державного фінансового контролю та порядок здійснення контролю за дотримання законодавства про закупівлі. На виконання поставлених завдань орган державного фінансового контролю має право, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства (пункт 7 статті 10 Закону № 2939).

Також, з метою реалізації наданих Законом № 2939 повноважень орган державного фінансового контролю вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства (пункт 3 частини 1 статті 8 Закону № 922).

У відповідності до підпункту 9 пункту 4 Положення про Держаудитслужбу, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог.

Таким чином, орган державного фінансового контролю відповідно до Закону № 2939, Положення про Держаудитслужбу наділений повноваженнями щодо вжиття в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства шляхом зобов`язання підконтрольної установи до їх усунення.

Можливість усунення замовником виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Зазначена правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 11.10.2018 року у справі № 813/4101/17, від 08.05.2018 у справі № 826/3350/17 та від 10.12.2019 у справі № 160/9513/18.

Зобов`язання щодо усунення порушення визначається органом державного фінансового контролю з урахуванням всіх обставин, що мають значення для його прийняття, а також з урахуванням суті та змісту порушення, реальної можливості його усунення.

За наслідками проведення моніторингу процедури закупівлі UA-2025-05-09-000356-a встановлено порушення пункту 10 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII, у зв`язку з чим Управління зобов`язало замовника «здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом оприлюднення Договору та всіх додатків до нього у відповідності до норм чинного законодавства;

- недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.»

Визначений у висновку спосіб усунення виявлених порушень: «здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом оприлюднення Договору та всіх додатків до нього у відповідності до норм чинного законодавства» є чітким та визначеним, у даній ситуації є пропорційним із виявленими порушеннями, відповідає завданню здійснення моніторингу процедури закупівлі і безпосередньо спрямований на усунення такого порушення.

Слід зазначити, що і визначений у висновку спосіб усунення виявлених порушень «недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення» також є чітким та визначеним, у даній ситуації є пропорційним із виявленими порушеннями, відповідає завданню здійснення моніторингу процедури закупівлі, а саме: запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, та спрямований на усунення причин, які призвели до виявлених порушень та недопущення їх вчинення у подальшому.

Відповідно до пункту 15 статті 10 Закону № 2939, підпункту 22 пункту 6 Положення № 43 орган державного фінансового контролю має право порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.

Так, відповідно до частини 1 статті 1 Закону № 922 відповідальною за організацію та проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі є уповноважена особа, яка визначається або призначається замовником.

Частиною 10 вказаної статті визначено, що уповноважена особа, зокрема, забезпечує складання, затвердження та зберігання відповідних документів з питань публічних закупівель, визначених цим Законом; забезпечує оприлюднення в електронній системі закупівель інформації, необхідної для виконання вимог цього Закону.

Пунктом 4.2 розділу 4 Примірного положення про уповноважену особу, затвердженого наказом Міністерства економіки України «Про затвердження Примірного положення про уповноважену особу» від 08.06.2021 № 40, визначено, що уповноважена особа зобов`язана дотримуватися законодавства у сфері публічних закупівель та цього Положення.

Пунктом 4.3 розділу 4 вказаного Положення також передбачено, що уповноважена особа несе персональну відповідальність за прийняті нею рішення і вчинені дії (бездіяльність) відповідно до законів України; за порушення вимог, установлених Законом та нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання.

Враховуючи вищезазначене, відповідальною за встановлене порушення пункту 10 частини першої статті 10 Закону № 922 є уповноважена особа Управління комунальних ресурсів Миргородської міської ради.

Поряд з цим, суд зазначає що аргумент Позивача про те, що «Позивач вважає, що такий захід реагування у вигляді притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням.» є хибним.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу законів про працю України від 10.12.1971 № 322-VIII (далі КЗпП) працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна роботодавця, з яким укладено трудовий договір.

Статтею 140 КЗпП визначено, що трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. У необхідних випадках заходи дисциплінарного впливу застосовуються стосовно окремих несумлінних працівників.

Так, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. (частини 1 2 статті 147 КЗпП).

Таким чином, шляхи притягнення до відповідальності осіб якими допущено порушення, покладено на роботодавця або орган, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

Відповідно до положень статті 68 Господарського кодексу України управління підприємством здійснює власник. Враховуючи зазначене, а також беручи до уваги заборону незаконного втручання органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб у господарські відносини, саме до повноважень власника належить вибір варіанту усунення виявленого порушення, в даному випадку, варіанту притягнення до відповідальності винної особи.

Так, у постанові Верховного Суду від 02.06.2022 по справі № 160/2951/20 щодо вибору способу усунення порушення зазначено:

« 61. Верховний Суд звертає увагу на те, що правом вибору певного конкретного способу усунення виявлених у ході ревізії порушень відповідно до приписів статті 65 Господарського кодексу України наділений саме керівник підприємства. Разом з тим, якщо у вимозі не зазначено конкретного способу її виконання, то вказана обставина не позбавляє підконтрольного об`єкта права звернутися до контролюючого органу з метою отримання певних роз`яснень.

62. Аналогічна позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі № 820/3534/16 та у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 02 квітня 2020 року у справі №820/3534/16 та від 03 червня 2020 року у справі № 826/18894/16».

В свою чергу, як попередньо зазначено, Управління у висновку про результати моніторингу закупівлі UA-2025-05-09-000356-a, з урахуванням встановленого порушення, визначило конкретний захід (варіант поведінки) замовника: «… здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом: оприлюднення

Договору та всіх додатків до нього у відповідності до норм чинного законодавства;

- недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.», що свідчить про чіткість та визначеність висновку.

Таким чином, під час складання висновку за результатами моніторингу процедури закупівлі UA-2025-05-09-000356-a, та визначення зобов`язання про усунення порушення шляхом оприлюднення Договору та всіх додатків до нього у відповідності до норм чинного законодавства; недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення, Управління діяло на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України та з урахуванням правової позиції Верховного Суду.

Оскільки виявлене Управлінням порушення в частині не оприлюднення договору та додатків до нього в машинозчитуваному форматі допущено на стадії, коли договір про закупівлю укладено, Замовником 28.05.2025 оприлюднено договір та всі додатки до договору лише у форматі PDF без їхнього оприлюднення у машинозчитувальному форматі, тому Управлінням встановлено зобов`язання щодо оприлюднення Договору та всіх додатків до нього у відповідності до норм чинного законодавства; недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень, що є пропорційним, співмірним виявленому порушенню та можливості його усунення.

Крім того, оскаржуваний висновок не містить зобов`язання для позивача щодо припинення договірних відносин із учасником закупівлі, а містить зобов`язання щодо вжиття заходів на недопущення вказаних порушень у подальшому шляхом притягнення до відповідальності винних осіб, тобто жодним чином не створює для позивача нових обов`язків в частині предмету закупівлі, не скасовує та не звужує його прав, що потребують захисту, а лише вказує на необхідність дотримання у подальшому законодавства, що регулює проведення публічних закупівель із зазначенням конкретного способу усунення порушень.

Таким чином, Управлінням конкретизовано, яких саме заходів має вжити позивач, визначено спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

Верховний Суд у постанові від 30.11.2023 по справі № 160/20811/22 щодо зобов`язання «недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб», викладеного органом державного фінансового контролю у висновку, зазначив наступне:

«Скаржник зазначає про помилковість висновків судів першої та апеляційної інстанцій, вказуючи на те, що при винесені судових рішень останні не врахували висновки Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, викладені у постанові від 30 березня 2023 року у справі № 420/11945/21.

Вирішуючи питання про обґрунтованість поданої касаційної скарги, Верховний Суд виходить з такого.

З аналізу положень пункту 5 частини сьомої статті 8 Закону № 922-VIII та пункту 1 Розділу ІІІ Порядку № 552 слідує, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі повинен обов`язково містити зобов`язання щодо усунення виявлених порушень (порушення) законодавства у сфері публічних закупівель.

Зобов`язальна частина висновку може включати як заходи, направлені на виправлення виявлених порушень та приведення процедури закупівлі у відповідність до встановлених правил та стандартів, так і рекомендації, спрямовані на запобігання вчинення таких порушень у подальшому.

При цьому спосіб, у який замовник повинен усунути виявлені порушення не визначений ні Законом України «Про публічні закупівлі», ні Порядком №552. З цього слідує, що орган державного фінансового контролю має певну свободу розсуду щодо визначення способу усунення виявлених порушень.

Водночас реалізація таких повноважень повинна здійснюватися органом державного фінансового контролю з урахуванням контексту допущених порушень та вагомості їх впливу на процедуру закупівлі з метою обрання пропорційного та ефективного заходу для їх усунення та/або недопущення у подальшому.

Крім того, визначаючи спосіб усунення порушень, з метою попередження вчинення замовником нового порушення вимог законодавства, контролюючий орган повинен чітко зазначити конкретний захід (варіант поведінки), який слід вжити замовнику для їх усунення.

В оскаржуваному висновку, з урахуванням конкретних обставин, зобов`язано позивача здійснити заходи, направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Отже, контролюючий орган чітко визначив, які саме дії повинен здійснити позивач, зокрема «здійснити заходи, направлені на притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів».

В оцінці доводів касаційної скарги Верховний Суд уважає за необхідне звернути увагу на те, що орган державного фінансового контролю (в спірному випадку Південний офіс Держаудитслужби) згідно з положеннями пункту 15 частини першої статті 10 Закону № 2939-XII та підпункту 20 пункту 6 Положення № 23 наділений повноваженнями порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій розгляд питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.

Зміст зобов`язальної частини оскаржуваного висновку сформульовано Південним офісом Держаудитслужби на виконання його владних управлінських функцій, як наслідок від висновку відповідача про порушення замовником пункту 8 частини шостої статті 40 та абзацу 5 пункту 3 частини другої статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі».

Суд також звертає увагу на те, що визначений спосіб усунення виявлених порушень у цій конкретній ситуації (зважаючи на завершення процедури торгів, визначення переможця, укладання з ним договору від 10 січня 2022 року № 92б про закупівлю та завершення його виконання) є пропорційним із виявленими порушеннями, відповідає завданню здійснення державного фінансового контролю та направлений на усунення причин, які призвели до виявлених порушень та недопущення їх вчинення у подальшому.

У цьому контексті Суд зазначає, що згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30 березня 2023 року у справі № 420/11945/21, застосований органом державного фінансового контролю спосіб усунення виявлених порушень «здійснити заходи щодо недопущення виявлених порушень у подальшому», є превентивним заходом, що не вимагає розірвання договірних відносин. Така вимога відповідача скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель.

Крім того, Суд зауважує, що зобов`язання органом державного фінансового контролю позивача щодо розгляду питання про притягнення винних працівників до відповідальності саме по собі не створює жодних негативних наслідків для позивача, оскільки не зобов`язує його прийняти конкретне рішення. В силу вимог пункту 15 частини першої статті 10 Закону № 2939-XII та підпункту 20 пункту 6 Положення № 23 орган державного фінансового контролю наділений лише правом ініціювання питання щодо притягнення до відповідальності винних у допущених порушеннях осіб. Водночас питання виявлення осіб, винних у порушеннях, зазначених в спірному висновку, та встановлення достатності підстав для притягнення їх відповідальності є прерогативою позивача.».

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 30.11.2023 по справі № 160/20791/23, постанові від 21.12.2023 по справі № 160/18147/22.

Також у постанові від 09.11.2023 по справі № 160/7811/22 Верховний Суд зазначив: « 52. У спірному висновку Держаудитслужба зобов`язала Замовника здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема, шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущенні порушення частини шостої статті 33 та частини четвертої статті 41 Закону № 922-VIII.

53. Отже, контролюючий орган визначив чіткий спосіб усунення виявлених порушень у вигляді притягнення до відповідальності осіб, якими допущенні вказані порушення. Водночас, цей спосіб є превентивним заходом, що не вимагає розірвання договірних відносин з переможцем процедури закупівлі та спрямований на попередження у подальшому можливого порушення вимог частини шостої статті 33 та частини четвертої статті 41 Закону № 922-VIII .»

Так, у постанові від 30 березня 2023 року у справі № 420/11945/21 Верховний Суд прийшов до висновку про правомірність зобов`язання «не допускати в подальшому виявлені порушення» та зазначив таке:

« 78. Щодо обраного Держаудитслужбою способу усунення виявленого порушення, колегія суддів Верховного Суду зазначає наступне.

79. Відповідно до Висновку Держаудитслужба зобов`язала позивача здійснити заходи щодо недопущення в подальшому виявлених порушень пункту 6 частини другої статті 22, частини четвертої статті 41 Закону №922, пункту 3 розділу ІІ Порядку №708, пункту 4-1 Постанови №710.

80. Із встановлених судами обставин вбачається, що суб`єкт владних повноважень, встановивши наявність порушень під час проведення спірної закупівлі, дійшов висновку про застосування до Замовника превентивного заходу, що не вимагає розірвання договірних відносин, однак така вимога відповідача була скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель.».

Також у постанові Верховного Суду від 15 серпня 2024 по справі № 120/12783/23 щодо вибору способу усунення порушення зазначено:

« 164. Отже, контролюючий орган визначив чіткий спосіб усунення виявлених порушень у вигляді притягнення до відповідальності осіб, якими допущенні вказані порушення. Водночас, цей спосіб є превентивним заходом, що не вимагає розірвання договірних відносин з переможцем процедури закупівлі та спрямований на попередження у подальшому можливого порушення вимог абзацу 5 підпункту 2 пункту 41 Постанови №1178, пункту 18 Постанови №1178 та вимог підпункту 4 пункту 19 Постанови №1178.»

Враховуючи вищевказане, визначений у висновку спосіб виконання «шляхом оприлюднення Договору та всіх додатків до нього у відповідності до норм чинного законодавства» спрямований на запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель та на усунення причин, які призвели до виявлених порушень.

Визначений у висновку спосіб виконання «шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення» є превентивним заходом, спрямованим на недопущення вказаних порушень у майбутньому, що підтверджується правовою позицією Верховного Суду.

Згідно з частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (частина 1 статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України).

Враховуючи сукупність викладених обставин, системно проаналізувавши норми законодавства, оцінивши наявні докази у їх сукупності при безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, за результатами з`ясування обставини у справі та їх правової оцінки, суд дійшов висновку про відсутність правових та фактичних підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 77, 78, 90, 139, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні позову Управління комунальних ресурсів Миргородської міської ради (вул. Усика Якова, 7, м.Миргород, Полтавська область, ) до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області (вул. Шевченка, 1, м.Полтава, Полтавська область, ), Північно-східного офісу Держаудитслужби (майдан Свободи, 5, Держпром, 4 під`їзд, 10 пов., м. Харків, 61022, ), третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "ЗІНЬКІВСЬКИЙ АГРОШЛЯХБУД" (вул.Польова, 9, м.Зіньків, Полтавська область) про визнання протиправним та скасування висновку - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя Г.В. Костенко