Справа № 260/4712/25
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2025-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

20 серпня 2025 року м. Ужгород№ 260/4712/25
Закарпатський окружний адміністративний суд в особі головуючого судді Дору Ю.Ю. розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області (далі - відповідач), яким просить суд:

1. Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Закарпатській області від 24.10.2024 № № 11304/07-16-24-07-03, 11306/07-16-24-07-03 та 11303/07-16-24-07-03 про збільшення грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб на суму 162 643,21 грн. про збільшення суми грошового зобов`язання по військовому збору на суму 13 553,60 грн., а також про застосування штрафної санкції у сумі 340 гривень.

2. Стягнути з Головного управління ДПС у Закарпатській області (, вул. Волошина, 52, м. Ужгород, 88000) на позивача витрати зі сплати судового збору та витрат на правничу допомогу у розмірі 20000,00 грн.

В обгрунтування позовних вимог позивачка вказала, що У 2019 році ОСОБА_1 було погашено заборгованість за кредитним договором 2008 року, згідно якого було укладено договір іпотеки № 0 від 03.04.2008 року, який за зверненням АТ Укрсиббанк () через погашення кредитних зобов`язань було знято.

27.12.2019 року АТ Укрсиббанк листом № 21-4/144 повідомив Позивача про анулювання боргу по кредитному договору № 0 від 03.04.2008 року станом на 27.12.2019 року складає основний борг 67198,96 доларів США та проценти 20107,14 доларів США (лист додається).

Згідно інформаційно-комунікаційних систем ДПС України по фізичній особі - платника податку ОСОБА_1 (РНОКГІГІ НОМЕР_1 ) відповідно до даних інтегрованої картки платника за кодом доходів бюджету 11010500 «Податок на доходи фізичних осіб, що сплачується за результатами річного декларування» станом на 04.03.2025 заборгованість складає 162 983,21, яка виникла згідно податкового повідомлення-рішення від 24.10.2024 № 11304/07-16-24-07-03.

Відповідно до даних інтегрованої картки платника за кодом доходів бюджету 11011001 «Військовий збір, що сплачується за результатами річного декларування» станом на 04.03.2025 заборгованість складає 13 553,60 грн., яка виникла згідно податкового повідомлення-рішення від 24.10.2024 № 11306/07-16-24-07-03.

Позивач вказує, що грошове зобов`язання зі сплати штрафу, нараховане згідно рішення повинно було бути стягнуте у визначені законом строки - протягом 1095 календарних днів. Відповідно граничний строк, встановлений пунктом 102.4 статті 102 ПК України для стягнення податкового боргу сплинув 20 листопада 2017 року, а тому вказана заборгованість, у розумінні статті 101 ПК України, стала безнадійною і підлягає списанню. Натомість, ГУ ДПС, внесло запис про виникнення податкового боргу датою 24.10.2024 року.

З огляду на вищенаведене, вважає оскаржувані ППР протиправними та такими, що підлягають скасуванню, тому звернулася із цим позовом до суду.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 червня 2025 року вказану позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

23 червня 2025 року від представника позивача до суду надійшла заява на усунення недоліків позову, до якої долучено докази сплати судового збору.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 24 червня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у даній справі, ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2025 року відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Представник відповідача у відзиві на позов заперечила позовні вимоги та у їх задоволенні просила відмовити. Зазначила, що Головне управління ДПС у Закарпатській області 01.08.2024 прийняло наказ №662-п про проведення на підставі пп.20.1.4 п.20.1 ст.20, пп.78.1.2 п.78.1 ст.78, п.79.2 ст.79 Податкового кодексу України документальної позапланової невиїзної перевірки фізичної особи платника податків ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , податкова адреса: АДРЕСА_1 ) з питання правильності нарахування та своєчасності сплати податку на доходи фізичних осіб та військового збору з отриманого у 2019 році від АТ «УКРСИББАНК» () доходу (додаткове благо).

Копію наказу Головного управління ДПС у Закарпатській області від 01.08.2024 №662-п про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмове повідомлення від 01.08.2024 №168/07-16-24-07-03 (про дату початку та місце проведення документальної позапланової невиїзної перевірки) надіслано на податкову адресу фізичної особи платника податків ОСОБА_1 (далі ФО-ПП ОСОБА_1 ) рекомендованим листом №998 з повідомленням про вручення. Рекомендований лист №998 повернувся до ГУ ДПС у Закарпатській області з довідкою відділення поштового зв`язку (форма №20) із зазначенням дати 28.08.2024 та причини повернення «за закінченням терміну зберігання».

Відповідно п.42.2, п.42.5 ст.42 ПКУ документи вважаються належним чиномврученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Перевіркою (акт перевірки від 16.09.2024 №13048/07-16-24-07-03/) встановлено, що кредитором АТ «УКРСИББАНК» у ІV кварталі 2019 року нараховано дохід (додаткове благо) ФО-ПП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) у вигляді анулювання (прощення) основної суми боргу за кредитом в сумі 903573,40 гривень.

Отримання фізичною особою ОСОБА_1 доходу у вигляді анулювання (прощення) заборгованості за кредитом в сумі 903573,40 грн АТ «УКРСИББАНК» () відобразило у податковому розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платника податку, і сум утриманого з них податку, (форма 1-ДФ) за ІV квартал 2019 року з ознакою доходу « 126».

Таким чином, АТ «УКРСИББАНК» () виконало вимоги пп.«д» пп.164.2.17 п.164.2 ст.164 Податкового кодексу України в повному обсязі. Перевіркою встановлено, що ФО-ПП ОСОБА_1 за 2019 рік податкову декларацію про майновий стан та доходи до контролюючого органу не подано; дохід в сумі 903573,40грн, отриманий платником податку як додаткове благо, не задекларовано; податкові зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб в сумі 162643,21 грн та військового збору в сумі 13553,60 грн з суми доходу отриманого платником податку, як додаткове благо, не визначено

За розглядом акта перевірки ГУ ДПС у Закарпатській області 24.10.2024 прийняло податкові повідомлення-рішення: - №11303/07-16-24-07-03, яким на підставі пп.54.3.1 п.54.3 ст.54, пп.16.1.3 п.16.1 ст.16, пп.168.1.3 п.168.1 ст.168, пп. «в» п.176.1 ст.176, п.179.1 ст.179, п.523 підр.10 розд. ХХ, пп.120.1 ст.120 ПКУ застосовано 340 грн штрафу за неподання податкової декларації про майновий стан і доходи за 2019 рік;

- №11304/07-16-24-07-03, яким на підставі пп.54.3.1 п.54.3 ст.54, п.58.1 ст.58, пп.162.1.1 п.162.1 ст.162, пп.163.1.1 п.163.1 ст.163, пп.164.1.1 п.164.1, пп. «д» пп.164.2.17 п.164.2 ст.164, п.167.1 ст.167, пп.168.1.3 п.168.1 ст.168 ПКУ визначено до сплати 162 643,21 грн податку на доходи фізичних осіб;

- №11306/07-16-24-07-03, яким на підставі пп.54.3.1 п.54.3 ст.54, п.58.1 ст.58, пп.1.1, пп.1.2, пп.1.3, пп.1.4 п.16 прим.1 підрозділу 10 розділу ХХ, пп.162.1.1 п.162.1 ст.162, пп.163.1.1 п.163.1 ст.163, пп.168.1.3 п.168.1 ст.168 ПКУ визначено до сплати 13 553,60 грн військового збору.

Вважає, що ГУ ДПС у Закарпатській області діяло виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Перевіривши доводи сторін у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази, суд встановив такі обставини.

Головне управління ДПС у Закарпатській області 01.08.2024 прийняло наказ №662-п про проведення на підставі пп.20.1.4 п.20.1 ст.20, пп.78.1.2 п.78.1 ст.78, п.79.2 ст.79 Податкового кодексу України документальної позапланової невиїзної перевірки фізичної особи платника податків ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , податкова адреса: АДРЕСА_1 ) з питання правильності нарахування та своєчасності сплати податку на доходи фізичних осіб та військового збору з отриманого у 2019 році від АТ «УКРСИББАНК» () доходу (додаткове благо).

Копію наказу Головного управління ДПС у Закарпатській області від 01.08.2024 №662-п про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмове повідомлення від 01.08.2024 №168/07-16-24-07-03 (про дату початку та місце проведення документальної позапланової невиїзної перевірки) надіслано на податкову адресу фізичної особи платника податків ОСОБА_1 (далі ФО-ПП ОСОБА_1 ) рекомендованим листом №998 з повідомленням про вручення. Рекомендований лист №998 повернувся до ГУ ДПС у Закарпатській області з довідкою відділення поштового зв`язку (форма №20) із зазначенням дати 28.08.2024 та причини повернення «за закінченням терміну зберігання».

Відповідно п.42.2, п.42.5 ст.42 ПКУ документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

У разі якщо платник податків не подав заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, листування з платником податків здійснюється шляхом надіслання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручаються платнику податків (його представнику).

У разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

Відповідно до п.42.2, п.42.5 ст.42 ПКУ вищевказані копії наказу та письмового повідомлення вважаються належним чином врученими.

Підставою для проведення позапланової невиїзної перевірки фізичної особи платника податків ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) була інформація, отримана з Центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб ДПС України про суми виплачених доходів у вигляді додаткового блага за ознакою « 126» та неподання фізичною особою платником податків ОСОБА_1 податкової декларації про майновий стан і доходи за 2019 рік.

Відповідно до пункту 3.6 розділу III Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 13 січня 2015 року №4, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30 січня 2015 р. за № 111/26556, (далі - Порядок) у графі 5 «Ознака доходу» визначається ознака доходу згідно з довідником ознак доходів, наведеним у додатку до цього Порядку. Ознака доходу визначається до нарахованого доходу.

Згідно з Додатком до Порядку ознака доходу « 126» - Дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 розділу IV Кодексу) (підпункт 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 розділу IV Кодексу).

Для підтвердження відомостей, отриманих з Державного реєстру фізичних осіб ДПС України про отримані доходи ОСОБА_1 , ГУ ДПС у Закарпатській області надіслало лист (запит) від 12.06.2024 №8057/6/07-16-24-07-06 на податкову адресу фізичної особи платника податків ОСОБА_1 рекомендованим листом №726 з повідомленням про вручення. Рекомендований лист №726 повернувся до ГУ ДПС у Закарпатській області з довідкою відділення поштового зв`язку (форма №20) із зазначенням дати 08.07.2024 та причини повернення «за закінченням терміну зберігання».

Відповідно до п.42.2, п.42.5 ст.42 ПКУ вищевказаний лист (запит) вважається належним чином врученими. Фізична особа платник податків ОСОБА_1 не надав інформацію, зазначену у листі (запиті) ГУ ДПС у Закарпатській області, та її документальне підтвердження. Для підтвердження відомостей, отриманих з Державного реєстру фізичних осіб ДПС України про отримані доходи ОСОБА_1 , ГУ ДПС у Закарпатській області надіслало листи (запити) від 08.05.2020 №6853/10/07-16-33-03-10, від 09.05.2024 №6272/6/07-16-24-07-06 до АТ «УКРСИББАНК» ().

ГУ ДПС у Закарпатській області листом від 08.05.2020 №6853/10/07-16-33-03-10 просило АТ «УКРСИББАНК» () повідомити, зокрема: - номер та дату Договору або повідомлення про анулювання (прощення) основної суми боргу (кредиту) платнику податку ОСОБА_1 прощеного (анульованого) у 2019 Документ сформований в системі «Електронний суд» 08.07.2025 5 році кредитором АТ «УКРСИББАНК» () за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства; - суму основного боргу (кредиту), яка підлягає оподаткуванню, анульованого (прощеного) АТ «УКРСИББАНК» за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства згідно вказаного Договору за ознакою « 126»; - відомості про повідомлення боржника про прощення боргу, включаючи спосіб повідомлення та реквізити відповідного документа (рекомендованого листа з повідомленням про вручення, відповідного договору, повідомлення під підпис).

У відповіді на вищевказаний запит АТ «УКРСИББАНК» (лист від 15.05.2020 №16-2- 01/49859) зазначено «… підтверджуємо інформацію про суми виплачених (нарахованих) доходів фізичним особам у 2019 р., у повному обсязі відображено у Податкових розрахунках сум доходу, нарахованого (сплаченого) фізичним особам і сум утриманого податку (форма № 1ДФ) за ознакою доходу « 126». Доходи нараховані у вигляді основної суми боргу (кредиту), анульованих кредитором за його самостійним рішенням з врученням боржнику відповідного повідомлення про анулювання (прощення) боргу згідно вимог підпункту 164.2.17 «д» пункту 164.2 статті 164 ПКУ та включенням суми анульованого боргу до податкового розрахунку за формою 1ДФ.

Відповідно до підпункту 164.2.17 «д» пункту 164.2 статті 164 ПКУ боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. Банком виконано всі функції податкового агента відповідно до вимог чинного податкового законодавства». У зв`язку з тим, що кредитор - АТ «УКРСИББАНК» дотримав умови, визначені пп.«д» пп.164.2.17 п.164.2 ст.164 Податкового кодексу України щодо повідомлення боржника - ОСОБА_1 про прощення (анулювання) боргу, то боржник ОСОБА_1 зобов`язаний був в повному обсязі відобразити суму такого доходу у річній податковій декларації про майновий стан і доходи за 2019 рік та самостійно нарахувати та сплатити податок на доходи фізичних осіб та військовий збір.

Перевіркою (акт перевірки від 16.09.2024 №13048/07-16-24-07-03/) встановлено, що кредитором АТ «УКРСИББАНК» у ІV кварталі 2019 року нараховано дохід (додаткове благо) ФО-ПП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) у вигляді анулювання (прощення) основної суми боргу за кредитом в сумі 903573,40 гривень. Отримання фізичною особою ОСОБА_1 доходу у вигляді анулювання (прощення) заборгованості за кредитом в сумі 903573,40 грн АТ «УКРСИББАНК» () відобразило у податковому розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платника податку, і сум утриманого з них податку, (форма 1- ДФ) за ІV квартал 2019 року з ознакою доходу «126».

Таким чином, АТ «УКРСИББАНК» () виконало вимоги пп.«д» пп.164.2.17 п.164.2 ст.164 Податкового кодексу України в повному обсязі. Перевіркою встановлено, що ФО-ПП ОСОБА_1 за 2019 рік податкову декларацію про майновий стан та доходи до контролюючого органу не подано; дохід в сумі 903573,40грн, отриманий платником податку як додаткове благо, не задекларовано; податкові зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб в сумі 162643,21 грн та військового збору в сумі 13553,60 грн з суми доходу отриманого платником податку, як додаткове благо, не визначено.

Вказаною перевіркою встановлено порушення ФО-ПП ОСОБА_1 : 1) пп.16.1.3 п.16.1 ст.16, пп.49.18.4 п.49.18 ст.49, пп.168.1.3 п.168.1 ст.168, пп.«в» п.176.1 ст.176, п.179.1 ст.179, п.523 підр.10 розд. ХХ ПКУ, а саме неподання до контролюючого органу податкової декларації про майновий стан і доходи за 2019 рік; 2) пп.162.1.1 п.162.1 ст.162, пп.163.1.1 п.163.1 ст.163, пп.164.1.1 п.164.1, пп.«д» пп.164.2.17 п.164.2 ст.164, п.167.1 ст.167, пп.168.1.3 п.168.1 ст.168 ПКУ, в результаті чого перевіркою нараховано 162643,21 грн податку на доходи фізичних осіб за 2019 рік з суми доходу, отриманого платником податку як додаткове благо; 3) пп.1.1, пп.1.2, пп.1.3, пп.1.4 п.161 підрозділу 10 розділу ХХ, пп.162.1.1 п.162.1 ст.162, пп.163.1.1 п.163.1 ст.163, пп.168.1.3 п.168.1 ст.168 ПКУ, в результаті чого перевіркою нараховано 13553,60 грн військового збору за 2019 рік з суми доходу, отриманого платником податку як додаткове благо.

Примірник акта перевірки від 16.09.2024 №13048/07-16-24-07-03/ надіслано із супровідним листом ГУ ДПС у Закарпатській області від 16.09.2024 №13931/6/07-16-24-07-06 на податкову адресу фізичної особи платника податків ОСОБА_1 рекомендованим листом №139 з повідомленням про вручення. Рекомендований лист №139 повернувся до ГУ ДПС у Закарпатській області з довідкою відділення поштового зв`язку (форма №20) із зазначенням дати 02.10.2024 та причини повернення «за закінченням терміну зберігання».

Відповідно до п.42.2, п.42.5 ст.42 ПКУ вказаний примірник акта перевірки вважається належним чином врученим.

За розглядом акта перевірки ГУ ДПС у Закарпатській області 24.10.2024 прийняло податкові повідомлення-рішення: - №11303/07-16-24-07-03, яким на підставі пп.54.3.1 п.54.3 ст.54, пп.16.1.3 п.16.1 ст.16, пп.168.1.3 п.168.1 ст.168, пп. «в» п.176.1 ст.176, п.179.1 ст.179, п.523 підр.10 розд. ХХ, пп.120.1 ст.120 ПКУ застосовано 340 грн штрафу за неподання податкової декларації про майновий стан і доходи за 2019 рік; - №11304/07-16-24-07-03, яким на підставі пп.54.3.1 п.54.3 ст.54, п.58.1 ст.58, пп.162.1.1 п.162.1 ст.162, пп.163.1.1 п.163.1 ст.163, пп.164.1.1 п.164.1, пп. «д» пп.164.2.17 п.164.2 ст.164, п.167.1 ст.167, пп.168.1.3 п.168.1 ст.168 ПКУ визначено до сплати 162 643,21 грн податку на доходи фізичних осіб; - №11306/07-16-24-07-03, яким на підставі пп.54.3.1 п.54.3 ст.54, п.58.1 ст.58, пп.1.1, пп.1.2, пп.1.3, пп.1.4 п.16 прим.1 підрозділу 10 розділу ХХ, пп.162.1.1 п.162.1 ст.162, пп.163.1.1 п.163.1 ст.163, пп.168.1.3 п.168.1 ст.168 ПКУ визначено до сплати 13 553,60 грн військового збору.

Вказані податкові повідомлення-рішення з розрахунком штрафних санкцій надіслано із супровідним листом ГУ ДПС у Закарпатській області від 24.10.2024 №17210/6/07- 16-24-07-06 на податкову адресу ФО-ПП ОСОБА_1 рекомендованим листом №748 з повідомленням про вручення (на поштовому конверті від рекомендованого листа №748. Рекомендований лист №748 повернувся до ГУ ДПС у Закарпатській області з довідкою відділення поштового зв`язку (форма №20) із зазначенням дати 18.11.2024 та причини повернення «за закінченням терміну зберігання» (копії вказаних документів додаються). Відповідно до п.42.2, п.42.5 ст.42 ПКУ вказані податкові повідомлення-рішення вважаються належним чином врученими.

Вважаючи винесені податкові повідомлення-рішення протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегульовує та визначає Податковий кодекс України (ПК України; тут і надалі - в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до статті 62 ПК України одним із способів здійснення податкового контролю є перевірки та звірки відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірки щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Пунктом 75.1 статті 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно з підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з обставин, визначених цим Кодексом.

Зокрема, відповідно до підпункту 78.1.2. пункту 78.1. статті 78 ПК України документальна позапланова перевірка здійснюється, у разі якщо платником податків не подано в установлений законом строк податкову декларацію, розрахунки, звіт про контрольовані операції або документацію з трансфертного ціноутворення, якщо їх подання передбачено законом.

Як визначено статтею 79 ПК України, документальна невиїзна перевірка здійснюється у разі прийняття керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу рішення про її проведення та за наявності підстав для проведення документальної перевірки, визначених статтями 77 та 78 цього Кодексу. Документальна невиїзна перевірка здійснюється на підставі зазначених у підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу документів та даних, наданих платником податків у визначених цим Кодексом випадках, або отриманих в інший спосіб, передбачений законом.

Документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови вручення платнику податків (його представнику) у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.

Виконання умов цієї статті надає посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.

Присутність платників податків під час проведення документальних невиїзних перевірок не обов`язкова.

За наявності письмового звернення платника податків замість документальної невиїзної перевірки може проводитися документальна виїзна перевірка.

Отже, документальна позапланова невиїзна перевірка платника податків проводиться виключно на підставі рішення керівника контролюючого органу, оформленого наказом, а право на проведення такої перевірки надається лише за умови повідомлення платника податку про таку перевірку та вручення копії наказу про проведення перевірки у спосіб, визначений законом - у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, до її початку. З наказом про проведення перевірки, відомостями про дату її початку та місце проведення платник має бути ознайомлений у встановлений законом спосіб до її початку. Ця вимога є обов`язковою, в тому числі і при проведенні позапланової документальної невиїзної перевірки.

Виконання умов цієї статті надає посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.

Як встановлено з матеріалів справи судом, Головне управління ДПС у Закарпатській області прийняло наказ №662-п про проведення на підставі пп.20.1.4 п.20.1 ст.20, пп.78.1.2 п.78.1 ст.78, п.79.2 ст.79 Податкового кодексу України документальної позапланової невиїзної перевірки фізичної особи платника податків ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , податкова адреса: АДРЕСА_1 ) з питання правильності нарахування та своєчасності сплати податку на доходи фізичних осіб та військового збору з отриманого у 2019 році від АТ «УКРСИББАНК» () доходу (додаткове благо).

Копію наказу Головного управління ДПС у Закарпатській області від 01.08.2024 №662-п про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмове повідомлення від 01.08.2024 №168/07-16-24-07-03 (про дату початку та місце проведення документальної позапланової невиїзної перевірки) надіслано на податкову адресу фізичної особи платника податків ОСОБА_1 (далі ФО-ПП ОСОБА_1 ) рекомендованим листом №998 з повідомленням про вручення. Рекомендований лист №998 повернувся до ГУ ДПС у Закарпатській області з довідкою відділення поштового зв`язку (форма №20) із зазначенням дати 28.08.2024 та причини повернення «за закінченням терміну зберігання».

Відповідно до п.42.2, п.42.5 ст.42 Податкового кодексу України (далі - ПКУ) документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

У разі якщо платник податків не подав заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, листування з платником податків здійснюється шляхом надіслання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручаються платнику податків (його представнику).

У разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення. У разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ через відсутність за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їх відмову прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

Враховуючи вищевикладене, копія наказу від 01.08.2024 №662-п про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмове повідомлення від 01.08.2024 №168/07-16-24-07-03 згідно з п.42.2, п.42.5 ст.42 ПКУ вважаються належним чином врученими.

Отже, у податкового органу були наявні достатні докази про отримання позивачем наказу та повідомлення про проведення перевірки.

Проаналізувавши вищенаведене, суд вважає, що податковий орган не допустив порушень податкового законодавства під час повідомлення позивача про дату початку та місце проведення перевірки.

Відтак, позивач не був позбавлений можливості реалізувати своє право, визначене підпунктом 17.1.6пункту 17.1статті 17 ПК України, бути присутнім під час проведення перевірки та надавати пояснення і документи з питань, що виникають під час таких перевірок, та за власною ініціативою пояснення з питань, що не запитувалися контролюючим органом (у даному випадку щодо укладення кредитного договору, виникнення заборгованості і списання боргу за кредитним договором).

Позивач участі у проведенні перевірки не брав, що не є перешкодою для її проведення.

Актом перевірки від 16.09.2024 №13048/07-16-24-07-03/ встановлено, що кредитором АТ «УКРСИББАНК» у ІV кварталі 2019 року нараховано дохід (додаткове благо) ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) у вигляді анулювання (прощення) основної суми боргу за кредитом в сумі 903573,40 гривень.

Отримання фізичною особою ОСОБА_1 доходу у вигляді анулювання (прощення) заборгованості за кредитом в сумі 903573,40 грн АТ «УКРСИББАНК» () відобразило у податковому розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платника податку, і сум утриманого з них податку, (форма 1- ДФ) за ІV квартал 2019 року з ознакою доходу «126», відповідно до вимоги пп.«д» пп.164.2.17 п.164.2 ст.164 Податкового кодексу України.

Перевіркою встановлено, що ФО-ПП ОСОБА_1 за 2019 рік податкову декларацію про майновий стан та доходи до контролюючого органу не подано; дохід в сумі 903573,40грн, отриманий платником податку як додаткове благо, не задекларовано; податкові зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб в сумі 162643,21 грн та військового збору в сумі 13553,60 грн з суми доходу отриманого платником податку, як додаткове благо, не визначено.

Відповідно вказаною перевіркою встановлено порушення ФО-ПП ОСОБА_1 : 1) пп.16.1.3 п.16.1 ст.16, пп.49.18.4 п.49.18 ст.49, пп.168.1.3 п.168.1 ст.168, пп.«в» п.176.1 ст.176, п.179.1 ст.179, п.523 підр.10 розд. ХХ ПКУ, а саме неподання до контролюючого органу податкової декларації про майновий стан і доходи за 2019 рік; 2) пп.162.1.1 п.162.1 ст.162, пп.163.1.1 п.163.1 ст.163, пп.164.1.1 п.164.1, пп.«д» пп.164.2.17 п.164.2 ст.164, п.167.1 ст.167, пп.168.1.3 п.168.1 ст.168 ПКУ, в результаті чого перевіркою нараховано 162643,21 грн податку на доходи фізичних осіб за 2019 рік з суми доходу, отриманого платником податку як додаткове благо; 3) пп.1.1, пп.1.2, пп.1.3, пп.1.4 п.161 підрозділу 10 розділу ХХ, пп.162.1.1 п.162.1 ст.162, пп.163.1.1 п.163.1 ст.163, пп.168.1.3 п.168.1 ст.168 ПКУ, в результаті чого перевіркою нараховано 13553,60 грн військового збору за 2019 рік з суми доходу, отриманого платником податку як додаткове благо.

Примірник акта перевірки від 16.09.2024 №13048/07-16-24-07-03/ надіслано із супровідним листом ГУ ДПС у Закарпатській області від 16.09.2024 №13931/6/07-16-24-07-06 на податкову адресу фізичної особи платника податків ОСОБА_1 рекомендованим листом №139 з повідомленням про вручення. Рекомендований лист №139 повернувся до ГУ ДПС у Закарпатській області з довідкою відділення поштового зв`язку (форма №20) із зазначенням дати 02.10.2024 та причини повернення «за закінченням терміну зберігання».

Відповідно до п.42.2, п.42.5 ст.42 ПКУ вказаний примірник акта перевірки вважається належним чином врученим.

Акт перевірки за змістом пункту 86.8 статті 86 ПК України є підставою для прийняття керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу податкового повідомлення-рішення (у випадках, визначених статтею 54 ПК України).

Оскільки судом не встановлено, а позивачкою не доведено факту порушення вимог законодавства про проведення відповідачем документальної позапланової невиїзної перевірки, то суд відхиляє доводи позивача про неможливість застосування правових наслідків такої перевірки. Відтак, акт перевірки є доказовим джерелом інформації стосовно виявлених порушень вимог податкового законодавства.

Доводи позивача про те, що на момент винесення наказу про проведення перевірки, складення акту перевірки та винесення оскаржуваних податкових повідомлень-рішень минули встановлені статтею 102 ПК України строки давності, суд не бере до уваги з огляду на таке.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня - у разі проведення перевірки операції відповідно до статей 39-1-39-2цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Підпунктом 102.2.1 пункту 102.2 статті 102 ПК України визначено, що грошове зобов`язання може бути нараховане або провадження у справі про стягнення такого податку може бути розпочате без дотримання строку давності, визначеного в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті, якщо податкову декларацію за період, протягом якого виникло податкове зобов`язання, не було подано.

Отже, враховуючи те, що позивачкою декларацію про майновий стан і доходи за 2019 рік подано не було, у даному випадку підлягають застосуванню положення саме підпункту 102.2.1 пункту 102.2 статті 102 ПК України.

Стосовно нарахування позивачці оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням грошових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб за 2019 рік суд зазначає наступне.

Згідно з пунктом 162.1 статті 162 ПК України платниками податку з доходів фізичних осіб є: фізична особа - резидент, яка отримує доходи як з джерела їх походження в Україні, так і іноземні доходи; фізична особа - нерезидент, яка отримує доходи з джерела їх походження в Україні; податковий агент.

Відповідно до підпунктів 163.1.1, 163.1.2 пункту 163.1 статті 163 ПК України об`єктом оподаткування резидента є загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід; доходи з джерела їх походження в Україні, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання).

Як встановлено пунктом 164.1 статті 164 ПК України, базою оподаткування є загальний оподатковуваний дохід, з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.

За правилами підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу).

За пп. 14.1.47, 14.1.54 пункту 14.1 статті 14 ПК України додаткові блага - це кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов`язаний з виконанням обов`язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку (крім випадків, прямо передбачених нормами розділу IV цього Кодексу).

Дохід з джерелом їх походження з України - будь-який дохід, отриманий резидентами або нерезидентами, у тому числі від будь-яких видів їх діяльності на території України (включаючи виплату (нарахування) винагороди іноземними роботодавцями), її континентальному шельфі, у виключній (морській) економічній зоні, у тому числі, але не виключно, доходи у вигляді: а) процентів, дивідендів, роялті та будь-яких інших пасивних (інвестиційних) доходів, сплачених резидентами України; б) доходів від надання резидентам або нерезидентам в оренду (користування) майна, розташованого в Україні, включаючи рухомий склад транспорту, приписаного до розташованих в Україні портів; в) доходів від продажу рухомого та нерухомого майна, доходів від відчуження корпоративних прав, цінних паперів, у тому числі акцій українських емітентів; г) доходів, отриманих у вигляді внесків та премій на страхування і перестрахування ризиків на території України; ґ) доходів страховиків - резидентів від страхування ризиків страхувальників - резидентів за межами України; д) інших доходів від діяльності, у тому числі пов`язаних з повною або частковою переуступкою прав та обов`язків за угодами про розподіл продукції на митній території України або на територіях, що перебувають під контролем митних органів (у зонах митного контролю, на спеціалізованих ліцензійних митних складах тощо); е) спадщини, подарунків, виграшів, призів; є) заробітної плати, інших виплат та винагород, виплачених відповідно до умов трудового та цивільно-правового договору; ж) доходів від зайняття підприємницькою та незалежною професійною діяльністю.

Отже, додаткове благо визначається як дохід у разі приросту показників фінансового та/або майнового стану платника податку. Грошова сума, яка надана в кредит, підлягає поверненню, тому сама по собі ця сума не збільшує дохід платника податку. Водночас, у разі коли відпадуть встановлені законом та/або договором підстави для витребування кредитором у боржника грошової суми, наданої на умовах повернення, у платника податку - боржника виникає приріст фінансових показників за рахунок суми, взятої в борг.

Крім того, сума кредиту, прощена (анульована) банком, збільшує дохід платника податку і включається в його оподатковуваний дохід. Разом з тим проценти, які нараховані банком за умовами договору за користування кредитом, та підвищені проценти, нараховані у разі прострочення платежу, не є доходами, які призводять до приросту показників фінансового та/або майнового стану платника податку. Відповідно, у разі прощення (анулювання) процентів, нарахованих за користування кредитом, та підвищених процентів, нарахованих у разі прострочення платежу, відсутні підстави вважати їх додатковим благом платника податку.

Отже, під додатковим благом розуміється основна сума боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором, і не включає в цю суму боргу (кредиту) проценти, нараховані за користування кредитом, прощені (анульовані) кредитором, що узгоджується з правовою позицією в постанові Верховного Суду від 28 липня 2021 року у справі № 826/12872/17.

За змістом підпункту "д" підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Як вбачається з матеріалів справи, вирішуючи питання щодо обов`язку сплатити податок на доходи фізичних осіб внаслідок анулювання (прощення) боргу кредитором, відповідач виходив з податкової інформації (відомостей з центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб ДПС України), яка була отримана з Центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб ДПС України про суми виплачених доходів у вигляді додаткового блага за ознакою « 126», та неподання ФО- ПП ОСОБА_1 податкової декларації про майновий стан і доходи за 2019 рік та підтверджена листом АТ «УКРСИББАНК» від 15.05.2020 р. №16-2-01/49859) У вказаному листі АТ «УКРСИББАНК» зазначило, що у спосіб, визначений законодавством, повідомило позивача про прощення (анулювання) основної суми боргу із дотриманням вимог пп.«д» пп.164.2.17 п.164.2 ст.164 Податкового кодексу України.

У зв`язку з тим, що кредитор АТ «УКРСИББАНК», дотримав умови, визначені пп.«д» пп.164.2.17 п.164.2 ст.164 Податкового кодексу України щодо повідомлення боржника ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) про прощення (анулювання) боргу, то боржник ОСОБА_1 зобов`язана була в повному обсязі відобразити суму такого доходу у річній податковій декларації про майновий стан і доходи за 2019 рік та самостійно сплатити податок на доходи фізичних осіб та військовий збір.

Суд вказує, що актом перевірки від 16.09.2024 №13048/07-16-24-07-03/ встановлено, що кредитором АТ «УКРСИББАНК» у ІV кварталі 2019 року нараховано дохід (додаткове благо) ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) у вигляді анулювання (прощення) основної суми боргу за кредитом в сумі 903573,40 гривень. У свою чергу, ФО-ПП ОСОБА_1 за 2019 рік податкову декларацію про майновий стан та доходи до контролюючого органу не подано; дохід в сумі 903573,40грн, отриманий платником податку як додаткове благо, не задекларовано; податкові зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб в сумі 162643,21 грн та військового збору в сумі 13553,60 грн з суми доходу отриманого платником податку, як додаткове благо, не визначено.

Підпунктом "б" пункту 176.2 статі 176 ПК України визначено, що особи, які відповідно до цього Кодексу мають статус податкових агентів, зобов`язані подавати у строки, встановлені цим Кодексом для податкового кварталу податковий розрахунок суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, а також суми утриманого з них податку до контролюючого органу за місцем свого розташування. Такий розрахунок подається лише у разі нарахування сум зазначених доходів платнику податку податковим агентом протягом звітного періоду.

Довідник ознак доходів фізичних осіб (додаток до Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 13.01.2015 №4 за ознакою доходу "126" передбачає відображення доходу, отриманого платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 розділу IV Кодексу) (підпункт 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 розділу IV Кодексу).

Поряд із цим, за змістом підпункту "д" підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України законодавець під додатковим благом розуміє тільки основну суму боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, і не включає в цю суму боргу (кредиту) проценти, прощені (анульовані) кредитором.

Законом України від 09.04.2015 №321-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо кредитних зобов`язань" (далі Закон №321-VIII, набрав чинності 07.05.2015) підпункт 165.1.55 пункту 165.1 статті 165 ПК України доповнено абзацом другим, за змістом якого сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені), прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності не підлягають включенню до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку.

Наведені вище норми вказують на те, що основна сума боргу (кредиту) платника податку, прощена (анульована) кредитором за його самостійним рішенням, є доходом такого платника. Визначальною ознакою доходу платника податку як об`єкта та бази оподаткування податком з доходу фізичних осіб, в тому числі у вигляді додаткового блага, є приріст показників фінансового та/або майнового стану платника податку. При прощенні (анулюванні) заборгованості особа одержує економічну вигоду у вигляді збереження активів у силу припинення належного кредитору права вимоги та кореспондуючого цій вимозі обов`язку боржника витрачати кошти на погашення заборгованості за кредитом. Тому боржник (платник податків), який отримав додаткове благо у вигляді прощення (анулювання) суми основного боргу за кредитом та який був належним чином повідомлений про прощення (анулювання) такого боргу, зобов`язаний відобразити анульовану суму боргу у складі оподатковуваного доходу з обчисленням та перерахуванням до бюджету відповідних сум податку.

Як вбачається з досліджених судом матеріалів справи АТ «УКРСИББАНК» позичальнику ОСОБА_1 була сума нарахованого та виплаченого доходу у вигляді анульованої основної суми кредитної заборгованості становить 903573,40 грн. у 2019 році. (а.с.61).

За таких обставин суд приходить до висновку, що вказана сума у відповідності до пп. "д" пп.164.2.17 п. 164.2 ст. 164 ПК України є додатковим благом платника податку (позивачки) та підлягає включенню до його загального місячного (річного) оподатковуваного доходу за 2019 рік.

Відтак, як встановлено судом, позивачці здійснено анулювання (прощення) основної суми боргу (кредиту), у зв`язку з чим сума такого анульованого боргу вважається додатковим благом і включається до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу з урахуванням норм підпункту "д" підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 Кодексу та оподатковується податком на доходи фізичних осіб та військовим збором.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позивачка, як платник податку, була зобов`язана подати контролюючому органу податкову декларацію про майновий стан і доходи за 2019 рік, в якій відобразити дохід у вигляді додаткового блага, отриманого від АТ «УКРСИББАНК» внаслідок анулювання (прощення) останнім заборгованості.

Статтею 167 ПК України визначено ставки податку з доходів фізичних осіб. Так згідно з пунктом 167.1 вказаної статті ставка податку становить 18 відсотків бази оподаткування щодо доходів, нарахованих (виплачених, наданих) (крім випадків, визначених у пунктах 167.2-167.6 цієї статті) у тому числі, але не виключно у формі заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат або інших виплат і винагород, які нараховуються (виплачуються, надаються) платнику у зв`язку з трудовими відносинами та за цивільно-правовими договорами, якщо база оподаткування для місячного оподатковуваного доходу не перевищує десятикратний розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного податкового року (далі у цьому пункті - мінімальна заробітна плата).

Якщо база оподаткування, яка визначена з урахуванням норм пункту 164.6 статті 164 цього розділу щодо доходів, зазначених в абзаці першому цього пункту, в календарному місяці перевищує десятикратний розмір мінімальної заробітної плати, до суми такого перевищення застосовується ставка 20 відсотків.

Платники податку, які подають податкові декларації за податковий (звітний) рік згідно із статтями 177 і 178 цього розділу, застосовують ставку 20 відсотків до частини середньомісячного річного оподатковуваного доходу, що перевищує десятикратний розмір мінімальної заробітної плати. Розмір середньомісячного річного оподатковуваного доходу розраховується як сума загальних місячних оподатковуваних доходів, зазначених в абзаці першому цього пункту, поділена на кількість календарних місяців, протягом яких платником податку було одержано такі доходи у податковому (звітному) році, за який здійснюється декларування.

Статтею 8 Закону України 28 грудня 2014 року №80-VIII "Про Державний бюджет України на 2019 рік" установлено у 2019 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі з 1 січня 4 173 гривень.

З урахуванням положень статті 167 ПК України ставка податку у 2019 році з доходу, що не перевищує десятикратного розміру мінімальної заробітної плати (4 173 грн) становить 18%, а понад цю суму 20%.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, щодо законності податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Закарпатській області №11304/07-16-24-07-03 від 24 жовтня 2024 року про сплату ОСОБА_1 грошового зобов`язання в сумі 162643,21 грн - податок з отриманого у 2019 році від суми доходу прощеного (анульованого) кредитором (додаткове благо).

Щодо позовних вимог у частині визнання протиправними та скасування податкового повідомлення рішення від 24.10.2024 №11306/07-16-24-07-03 за платежем 11011001 військовий збір, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування у розмірі 13553,60 суд вказує наступне.

Пунктом 16 прим.1 підрозділу 10 розділу ХХ ПКУ визначено, що тимчасово, до набрання чинності рішенням Верховної Ради України про завершення реформи Збройних Сил України, встановлюється військовий збір.

Згідно з пп.1.1 п.16 прим.1 підрозділу 10 розділу ХХ ПКУ платниками збору є особи, визначені пунктом 162.1 статті 162 цього Кодексу.

Згідно з пп.1.2, пп.1.3 п.16 прим.1 підрозділу 10 розділу ХХ ПКУ об`єктом оподаткування збором є доходи, визначені статтею 163 цього Кодексу. Ставка збору становить 1,5 відсотка від об`єкта оподаткування, визначеного підпунктом 1.2 цього пункту.

Згідно з пп.1.4 п.16 прим. підрозділу 10 розділу ХХ ПКУ нарахування, утримання та сплата (перерахування) збору до бюджету здійснюються у порядку, встановленому статтею 168 цього Кодексу, за ставкою, визначеною підпунктом 1.3 цього пункту.

Оскільки судом встановлено, що річний оподатковуваний дохід за 2019 рік фізичної особи - платника податку ОСОБА_1 визначено в сумі 903573,40 грн - додаткове благо (сума прощеної (анульованої) AT «УКРСИББАНК» основної суми кредиту), відтак відповідачем правомірно нараховано фізичній особі - платнику податків ОСОБА_1 на підставі пп.162.1.1 п. 162.1 ст.162, пп.163.1.1 п.163.1 ст.163, пп.168.1.3 п.168.1 ст. 168, пп. 1.1, пп.1.2, пп.1.3, пп.1.4 п.161 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України військовий збір у розмірі 13553,60 грн (903573,40 грн х 1,5%) з суми доходу, отриманого платником податку як додаткове благо, у вигляді основної суми боргу (кредиту), прощеного (анульованого) кредитором (AT «УКРСИББАНК») за його самостійним рішенням.

Щодо підстав нарахування суми штрафних санкцій у розмірі 340,00 згідно з податковим повідомленням-рішенням суд зазначає, що відповідно до пункту 120.1 статті 120 ПК України неподання (крім випадків, якщо податкова декларація не подається відповідно до пункту 49.2 статті 49 цього Кодексу) або несвоєчасне подання платником податків або іншими особами, зобов`язаними нараховувати і сплачувати податки та збори, платежі, контроль за сплатою яких покладено на контролюючі органи, податкових декларацій (розрахунків), а також іншої звітності, обов`язок подання якої до контролюючих органів передбачено цим Кодексом, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 340 гривень, за кожне таке неподання або несвоєчасне подання.

Відповідно до пункту 54.3 статті 54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо:

Згідно з підпунктом 54.3.1 пункту 54.3 статті 54 ПК України платник податків не подає в установлені строки податкову (митну) декларацію, а при здійсненні заходів податкового контролю встановлено факти здійснення платником податків діяльності, що призвела до виникнення об`єктів оподаткування, наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу та наявності діючих ліцензій на право здійснення діяльності з підакцизною продукцією, яка підлягає ліцензуванню згідно із законодавством.

Оскільки, судом встановлено факт неподання позивачем до контролюючого органу податкову декларацію про майновий стан і доходи за 2019 рік, відтак відповідачем правомірно прийнято оскаржуване податкове повідомлення рішення від 24.10.2024 №11303/07-16-24-07-03.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволені позовних вимог.

При цьому, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Відповідно до ст. 139 КАС України, у зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог, розподіл судових витрат не здійснюється.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 2, 9, 72-77, 139, 242-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Закарпатській області (88000, м.Ужгород, вул.Волошина, буд.52, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС у Закарпатській області від 24.10.2024 № № 11304/07-16-24-07-03 про збільшення грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб на суму 162 643,21 грн., №11306/07-16-24-07-03 про збільшення суми грошового зобов`язання по військовому збору на суму 13 553,60 грн. та №11303/07-16-24-07-03 про застосування штрафної санкції у сумі 340,00 гривень відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяЮ.Ю.Дору