Справа № 172/2048/25
Суддя: Філіппов Є. Є.
Дата ухвалення: 2025-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 172/2048/25
Провадження № 2-а/172/10/25
У Х В А Л А

про залишення адміністративного позову без руху

21.08.2025 року суддя Васильківського районного суду Дніпропетровської області Філіппов Є.Є., вивчивши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до поліцейського ВП №1 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області Бур`яна Сергія Сергійовича, третя особа: Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання неправомірними дії та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В

19 серпня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Васильківського районного суду Дніпропетровської області із позовною заявою до ОСОБА_2 поліцейського Відділення поліції №1 Синельниківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, третя особа: Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання неправомірними дії та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Під час вирішення питання про відкриття провадження судом встановлено наступне.

За правилами адміністративного судочинства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 160 КАС України, а також вимогам статті 161 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали позовної заяви, вважаю, що така не відповідає вимогам ст. 160, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому є підстави для залишення її без руху з огляду на наступне.

У позовній заяві позивач зазначив відповідачем ОСОБА_2 поліцейського Відділення поліції №1 Синельниківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.

Частиною третьою статті 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених частиною першою статті 126 КУпАП, посадові особи відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції.

Отже, відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 126 КУпАП.

Відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Згідно з положеннями ст.46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Відповідно до ст.213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень (частини 1 та 2 ст.222 КУпАП).

При цьому, приписами ч.1 ст.13 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

Відповідно до ч.1 ст.15 «Про Національну поліцію» територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, є саме орган Національної поліції - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Такий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 17.09.2020 року по справі №742/2298/17 де відповідачем у справі повинна бути юридична особа, де працює інспектор, а не особисто інспектор чи начальник.

Отже, позивачу необхідно визначитись з колом відповідачів у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя встановивши, що позовну заяву додано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, згідно п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України, після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Ч. 6 ст. 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В той же час, ч. 3 ст.122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови.

Водночас, ч. 2 ст. 286 КАС України передбачено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Як слідує з матеріалів справи, постановою серії ЕНА №4614452 від 29.04.2025 року ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 126 КУпАП у виді штрафу в розмірі 425,00 гривень.

У графі оскаржуваної постанови відповідальною особою зроблено відмітку про те, що порушник від підпису та отримання копії постанови на місці відмовився. Крім того до матеріалів позовної заяви долучено відповідь на адвокатський запит, згідно якої постанову на адресу позивача було надіслано поштою 30.04.2025 року.

За таких обставин, приходжу до висновку, що ОСОБА_1 про порушення свого права міг довідався під час складання постанови, оскільки безпосередньо перебував на місці події, або отримавши її поштою. Його твердження про те, що на місці події постанови працівниками правоохоронного органу не виносились, з такими ознайомлений не був, поштою копії таких також йому не було направлено, з огляду на наведене вище, без зазначення обставин, які б такі факти стверджували, та без зазначення доказів цього, оцінюються критично.

Таким чином, звернувшись до суду 19.08.2025 року з вищезазначеною позовною заявою позивачем пропущено десятиденний строк, встановлений статтею 289 КУпАП та статтею 286 КАС України для оскарження постанов по справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Позивачем не заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку з тих підстав, що з оскаржуваною постановою він ознайомився лише після отримання відповіді на адвокатський запит від 04.08.2025 року, а отже вважає, що строк на оскарження постанови ним не пропущений. Проте, вказана обставина позивачем належними доказами не підтверджена.

Як зазначено вище, статтею 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

При цьому, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами процесуальних дій, та підтверджені належними доказами.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху та запропонувати позивачу протягом десяти днів з дня вручення ухвали усунути зазначені недоліки в оформленні позовної заяви, у тому числі звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати підстави для поновлення строку та підтвердити належними доказами.

На підставі викладеного, керуючись ст. 122, 123, 160, 169, 256, 293 КАС України,

П О С Т А Н О В И В

Позовну заяву ОСОБА_1 до Бур`ян Сергія Сергійовича поліцейського Відділення поліції №1 Синельниківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, третя особа: Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання неправомірними дії та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.Є.Філіппов