Справа № 640/16948/22
Суддя: Кониченко О.М.
Дата ухвалення: 2025-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 серпня 2025 року Справа №640/16948/22

Донецький окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Кониченка Олега Миколайовича розглянувши матеріали адміністративної справи № 640/16948/22 за адміністративним позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю Грозбер Україна

до Київської митниці,

про визнання протиправним та скасування рішення

УСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю Грозбер Україна, звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київської митниці, в якому просив суд визнати протиправним та скасувати Рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА100320/2021/000046/2 від 03.12.2021 року.

Крім того, позивачем до позову долучено клопотання щодо строку звернення до суду за захистом своїх порушених прав де він зазначив, що позивач у цій справі оскаржує рішення, яке прийняте з питань державної митної справи, то з урахуванням положень статті 29 Митного кодексу України строк на їх оскарження визначається згідно із вимогами Кодексу адміністративного судочинства України та становить шість місяців. Наведена правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 27 травня 2021 року у справі № 826/13159/17, яку суд враховує в силу вимог частини 5 статті 242 КАС України.

При цьому позивач зазначає, що ним була застосована процедура адміністративного оскарження Рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА100320/2021/000046/2 від 03.12.2021 року і те, що позивач не отримав оригінал зазначеного рішення.

Крім того, позивач посилався на правові висновки викладені постанові Великої Палати від 30 січня 2019 року у справі № 755/10947/17, у наступних постановах Верховного суду по справі: від 27 травня 2021 року у справі № 826/13159/17, від 18 червня 2020 року у справі № 805/1536/17-а, від 07 червня 2018 року у справі № 813/1276/16.

З урахуванням викладених правових позицій та триваючої збройної агресії російської федерації, війського стану введеного відповідними Законами України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ІХ, «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 15.08.2022 № 2500-ІХ, позивач вважав, що ним позов поданий у межах строків звернення до суду передбачених абз. 2 ч. 4 ст. 122 КАС України, тобто у межах шестимісячного терміну .

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 09 листопада 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі № 640/16948/22, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

25 листопада 2022 року відповідачем надано до суду відзив на позовну заяву, у якому відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Крім того, від відповідача 25 листопада 2022 року до суду надійшло клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду.

Так, відповідач зазначив, що оспорюване Рішення про коригування митної вартості товару № UA100320/2021/000046/2 було прийнято митним органом 03.12.2021.

03.12.2021 декларант ТОВ «ГРОЗБЕР УКРАЇНА» ознайомлений із вказаним рішенням.

03.05.2022 на адресу митного органу надійшла скарга ТОВ «ГРОЗБЕР УКРАЇНА» від 03.05.2022 № 03/05/1СК (вх. митниці № 10057/13/ЕЗ) на вищезазначене рішення про коригування митної вартості товару.

За результатами розгляду скарги, митницею листом від 17.05.2022 № 7.8- 4/28.10/13/8582 повідомлено Позивача, що відповідно до положень ч. 1 ст. 26 Митного кодексу України вимоги до форми і змісту скарг та інших звернень громадян, строки їх подання, порядок і строки їх розгляду, а також відповідальність за порушення законодавства про звернення громадян визначаються Законом України «Про звернення громадян» та цим Кодексом.

Згідно з ч. 3 ст. 26 МК України, скарга підприємства має містити всі необхідні реквізити цього підприємства та бути підписана керівником зазначеного підприємства або особою, яка виконує його обов`язки. Якщо інше не передбачено законом, скарги підприємств подаються і розглядаються у такому самому порядку і в ті самі строки, що і скарги громадян.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про звернення громадян», скарга на рішення, що оскаржувалось, може бути подана до органу або посадовій особі вищого рівня протягом одного року з моменту його прийняття, але не пізніше одного місяця з часу ознайомлення громадянина з прийнятим рішенням. Скарги, подані з порушенням зазначеного терміну, не розглядаються.

Таким чином, Позивачу за результатами розгляду скарги направлено відповідне рішення, згідно з яким триваюча збройна агресія російської федерації проти України не може бути аргументованою підставою поновлення строків для подання скарги у зв`язку з тим, що строк подання скарги сплинув 03.01.2022, а воєнний стан в Україні введено Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022.

З посиланням на частину 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, якою передбачений шестимісячний строк для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи, а також частини 4 цієї ж статті, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Рішення за результатами розгляду скарги ТОВ «ГРОЗБЕР УКРАЇНА» було 4/28.10/13/8582 та вручено Позивачу за довіреністю 20.05.2022, що підтверджується відомостями із офіційного сайту поштового оператора «Укрпошта» в ході перевірки статусу відстеження за трек-номером відправлення.

05.10.2022 ТОВ «ГРОЗБЕР УКРАЇНА» звернулося з адміністративним позовом до суду з вимогами про визнання протиправними та скасування зазначеного вище рішення про коригування митної вартості товару.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду сплинув 19.08.2022, а отже Позивачем пропущений строк звернення до суду, визначений ч. 2 ч. 4 ст. 122 КАС України.

Ухвалою від 28 березня 2025 року суд прийняв до розгляду адміністративну справу № 640/16948/22 за позовом за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Грозбер Україна до Київської митниці, про визнання протиправним та скасування рішення, призначивши справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою від 07 квітня 2025 року Донецький окружний адміністративний суд:

Витребував у Київської митниці докази вручення (отримання) позивачем Рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА100320/2021/000046/2 від 03.12.2021 року, письмові пояснення щодо вручення копії (оригіналу) зазначеного Рішення позивачу.

Зобов`язав позивача надати суду письмові пояснення щодо отримання (не отримання) оригіналу (не оригіналу, копії) оспорюваного рішення або доведення його до позивача у будь-який інший спосіб.

Суд встановив строк надання зазначених документів в 5-денний строк з моменту отримання цієї ухали засобами електронного зв`язку шляхом надсилання на електронну поштову скриньку суду: або за допомого засобів Підсистеми ЄСІТС Електронний суд.

14 квітня 2025 року від відповідача до суду надійшло клопотання, яким він просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «ГРОЗБЕР УКРАЇНА» по справі №640/16948/22 у повному обсязі.

При цьому відповідач зазначив, що у відповідності до Автоматизованої системи митного оформлення АСМО «Інспектор 2006» рішення про коригування митної вартості від 03.12.2021 №UA100320/2021/000046/2 направлене електронним повідомленням декларанту ТОВ "Грозбер Україна" о 12:25:47 03.12.2021 та отримано ним о 12:29:02 03.12.2021.

У якості доказу вручення, направлення / отримання декларантом позивачем ТОВ "Грозбер Україна" Рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів від 03.12.2021 р. № UА100320/2021/000046/2 наданий витяг «прінт скріну» (знімку) екрана з електронним повідомленням, як доказом вручення (отримання) позивачем вказаного вище рішення із програми АСМО «Інспектор 2006», в якій здійснюється митне оформлення товарів.

Крім того, зазначив , що декларантом представником ТОВ «ГРОЗБЕР УКРАЇНА» після винесення оскаржуваного рішення було проведено митне оформлення товарів за електронною МД від 06.12.2021 № UА100320/2021/298266 та в якій в графі 44 «Додаткова інформація/ оформлені документи» саме під кодом 1501 зазначено рішення № UА100320/2021/000046/2 від 03.12.2021.

14 квітня 2025 року від позивача до суду надійшли додаткові пояснення у справі відповідно до яких зазначив, що Рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UA100320/2021/000046/2 від 03.12.2021 року було надіслано позивачу через програму АСМО «Інспектор 2006».

Таким чином, Рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UA100320/2021/000046/2 від 03.12.2021 року - ні поштою, ні з накладенням кваліфікованого електронного підпису Позивачу так і не було відправлено Відповідачем.

Програма АСМО «Інспектор 2006» застосовується для здійснення митного оформлення товарів.

Звернув увагу суду, що також на самому тексті Рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UA100320/2021/000046/2 від 03.12.2021 року відсутні - Підпис, ПІБ, декларанта, що отримав Рішення митного органу, дата отримання (чч/мм/рік).

Позивач не погодився із оспорюваним Рішенням та оскаржив його до Київської митниці (скарга позивачем не долучена до матеріалів справи).

Відповідачем розглянута скарга позивача від 03.05.2022 № 03/05/1СК (вх. митниці від 03.05.2022 № 10057/13/ЕЗ) та прийнято Рішенням від 17.05.2022 року № 7.8-4 /28.10/13/8582, яким скарга на рішення про коригування митної вартості не підлягає розгляду, оскільки подана з пропуском строку звернення передбаченого чинним законодавством України.

Митний орган вважав, що позивач був обізнаний із оспорюваним рішенням 03.12.2021 відповідно до даних АСМО «Інспектор 2006» року.

Із позовною заявою позивач звернувся до суду 03.10.2022 року (шляхом її направлення Укрпоштою). Позовна заява отримана судом 05.10.2022 року.

За змістом частин 1 та 2 статті 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

За загальним правилом перебіг строку звернення до адміністративного суду починається з дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла та повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Статтею 100 КАС України закріплювалось, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Сам по собі інститут строку звернення до адміністративного суду має на меті полегшення надання учасниками адміністративного процесу доказів, підвищує їх достовірність, а також забезпечує правову визначеність учасників спірних правовідносин. Іншими словами, обмеження строку реалізації права на судовий захист покликане передусім дисциплінувати учасників адміністративних правовідносин.

Поважними ж причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог КАС України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Згідно з пунктом 9 частини 1 статті 155 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Згідно із приписами статті 56 ПК України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Статтею 102 ПК України передбачено, що контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання, а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Приписами частин 1 та 2 статті 24 МК України визначено, що кожна особа має право оскаржити рішення, дії або бездіяльність органів доходів і зборів, їх посадових осіб та інших працівників, якщо вважає, що цими рішеннями, діями або бездіяльністю порушено її права, свободи чи інтереси. Предметом оскарження є: 1) рішення - окремі акти, якими митні органи або їх посадові особи приймають рішення з питань, передбачених законодавством України з питань митної справи, а також задовольняють скарги, заяви, клопотання конкретних фізичних чи юридичних осіб або відмовляють у їх задоволенні; 2) дії - вчинки посадових осіб та інших працівників митних органів, пов`язані з виконанням ними обов`язків, покладених на них відповідно до цього Кодексу та інших актів законодавства України; 3) бездіяльність - невиконання митними органами, їх посадовими особами та іншими працівниками обов`язків, покладених на них відповідно до цього Кодексу та інших актів законодавства України, або неприйняття ними рішень з питань, віднесених до їх повноважень, протягом строку, визначеного законодавством.

Разом з тим, у порядку, встановленому Податковим кодексом України, можуть бути оскаржені податкові повідомлення-рішень органів доходів і зборів (частина 5 статті 24 МК України).

У відповідності до статті 29 МК України рішення, дії або бездіяльність органів доходів і зборів або їх посадових осіб можуть бути оскаржені безпосередньо до суду в порядку, визначеному законом.

Враховуючи, що позивач в даній справі оскаржує дії митного органу та рішення, яке прийнято з питань державної митної справи, то з урахуванням положень статті 29 МК України строк його оскарження визначається згідно із вимогами КАС України.

Висновок у подібних правовідносинах вже викладався в постановах Верховного Суду від 07 червня 2018 року у справі №813/1276/16 та від 18 червня 2020 року у справі №805/1536/17-а та від 18 лютого 2021 року у справі № 826/14826/16.

У відповідності до ч. 4 ст. 122 КАС України передбачено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Із матеріалів справи убачається, що Київською митницею було прийняте Рішення щодо скарги позивача 17.05.2022 року. При цьому судом не надається правовий висновок щодо змісту зазначеного Рішення та правомірності (не правомірності ) його прийняття.

Тобто позивачем пропущений тримісячний строк звернення до суду.

Суд не приймає до уваги доводи позивача щодо дотримання ним строків звернення з позовом до суду з посиланням на триваючу широкомасштабну збройну агресію російської федерації, оскільки зазначена підстава відповідно до численної практики Верховного Суду не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

В ухвалі Касаційного Цивільного Суду у складі Верховного Суду від 21 липня 2022 року у справі № 127/2897/13-ц, суд дійшов висновку, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

В постанові від 26 жовтня 2023 року у справі № 500/4332/22 Верховний Суд зазначив, що введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку, а тому це питання має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві та обставин, які існували та об`єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій.

Стаття 123 КАС України встановлює наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду.

Зокрема, частиною третьою цієї статті визначено, що в разі якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин вони повинні бути поважними, реальними або непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інше подібне за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість пропущеного строку; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Визначення строку звернення до адміністративного суду в системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд, зокрема, у постанові від 30 серпня 2018 року в адміністративній справі № 813/2897/16.

Конституційний Суд України в Рішенні від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 визнав конституційними положення КАС України про скорочені строки звернення до адміністративного суду в разі попереднього використання можливостей досудового порядку вирішення спору, якими лише скорочено строки здійснення окремих процесуальних дій, а змісту й обсягу конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя не звужено.

Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Частинами 13-15 ст. 171 КАС України визначено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 169, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Грозбер Україна до Київської митниці про визнання протиправним та скасування Рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА100320/2021/000046/2 від 03.12.2021 року.

Надати позивачу строк не більше п`яти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху на усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою та докази поважності причин його пропуску.

Ухвала набирає законної сили з моменту та оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається, за сторінкою на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (веб-адреса сторінки ://court.gov.ua/).

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя О.М. Кониченко