Справа № 380/5549/25
Суддя: Потабенко Варвара Анатоліївна
Дата ухвалення: 2025-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

з питань залишення позову без розгляду

19 серпня 2025 рокусправа № 380/5549/25

Львівський окружний адміністративний суд

у складі головуючої - судді Потабенко В.А.,

за участю секретаря судових засідань Согор А.Н.,

за участю представника позивача Пащинської А.О., згідно договору,

представника відповідача Шумілової А.О., згідно наказу,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду в адміністративній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕХНОКОЦЕПТ» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в:

товариство з обмеженою відповідальністю «ТЕХНОКОЦЕПТ» (далі ТзОВ «ТЕХНОКОЦЕПТ», позивач) звернулось до Львівського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління ДПС в Одеській області (далі - ГУ ДПС в Одеській області, відповідач), у якій просить:

- визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у Одеській області від 09.10.2023 № , прийнятого на підставі акту перевірки «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТзОВ "ТЕХНОКОЦЕПТ", код за , щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за червень 2023 року заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість» від 07.09.2023 № 24293/15-32-07-02-15.

Ухвалою від 24.03.2024 суддя відкрила провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

16.05.2025 відповідач подав клопотання про закриття провадження у справі (вх. № 40914), в якому зазначає таке. Подана до суду позовна заява була підписана директором ТзОВ «ТЕХНОКОЦЕПТ» Лапутіним М.А. Надалі до суду було подано клопотання про долучення квитанції до матеріалів справи разом з заявою про поновлення строків звернення до суду, підписані адвокатом Пащинською А.О. Проте, разом із зазначеним клопотанням не було надано ні ордеру, ні договору про надання правничої допомоги. 04.04.2025 адвокатом було подано заяву через підсистему Електронний суд, в додатках до якої міститься ордер серії ВН № 1355746, згенерований 04.04.2025. Тобто, наданим ордером не підтверджується наділення процесуальними правами Пащинської А.О. для подання заяви про поновлення пропущених процесуальних строків у вказаній справі, адже ордер серії ВН № 1355746 згенерований 04.04.2025, а подача зазначеної заяви відбулася 20.03.2025. Таким чином, адвокат не мав необхідних повноважень на момент подання позовної заяви. Крім того, на даний момент у справі об`єктивно відсутнє клопотання про поновлення строків на подачу позовної заяви. Крім того, враховуючи зміст вказаного клопотання, а саме, по тексту заяви про поновлення процесуальних строків зазначено, що «у даному випадку існували незалежні від позивача обставини, які перешкоджали своєчасному зверненню до суду», проте не наведено жодної об`єктивної причини такого пропуску. Таким чином, ТзОВ «ТЕХНОКОЦЕПТ» було допущено суттєве пропущення строків звернення до суду. В зв`язку з наведеним, відповідач просить суд згідно з п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України залишити позов без розгляду, оскільки провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам ст. с 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом. А також згідно з п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України з підстав пропуску строку звернення до суду.

Представник позивача заперечив проти закриття провадження у справі з підстав, викладених у запереченні від 03.06.2025 вх. № 45743. Зазначив, що позивач подав заяву про поновлення строків звернення до суду, в якій наведено об`єктивні причини пропуску строку, як от: зміна місцезнаходження підприємства (з Одеси до Львова); розірвання договору з попереднім адвокатом у лютому 2025 року та укладення нового лише 19.03.2025; перебування директора у тривалому відрядженні, пов`язаному з релокацією компанії; режим воєнного стану, що додатково ускладнив процес належного звернення до суду. Ці обставини цілком відповідають критеріям поважності, визначеним судовою практикою та п. 4 ст. 123 КАС України. Формальні зауваження щодо ордеру є безпідставними. Аргумент відповідача про нібито відсутність повноважень у адвоката Пащинської А.О. не відповідає дійсності. Так, позовна заява була підписана адвокатом Пащинською А.О., яка на момент подання позову вже мала повноваження на представництво. До позовної заяви було додано ордер, що підтверджується наявністю відповідного документа в матеріалах справи. Щодо строку звернення до суду, то такий становить 1095 днів згідно зі ст. 102 ПК України і не був порушений. Право позивача оскаржити податкове повідомлення-рішення в межах 1095 днів закріплено у п. 56.18 ст. 56 та ст. 102 ПК України, а також підтверджено практикою Великої Палати Верховного Суду (справа №140/1770/19, постанова від 19.01.2023). Тому навіть за відсутності поновлення тримісячного строку, загальний строк судового оскарження у податкових спорах не було пропущено. Водночас, позбавлення можливості розгляду справи по суті суперечить: ст. 55 Конституції України (право на оскарження рішень органів державної влади), ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (доступ до суду), ст. 13 Конвенції (право на ефективний засіб правового захисту). Враховуючи вищевикладене, представник позивача просив відмовити у задоволенні клопотання відповідача про залишення без розгляду позовної заяви.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав подане ним клопотання, просив його задовольнити.

В судовому засіданні представник позивача заперечив проти задоволення клопотання.

Вирішуючи клопотання про залишення позову без розгляду, суд виходить з такого.

Частина 1 ст. 55 Конституції визначає, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Підстави залишення позовної заяви без розгляду визначені ст. 240 КАС України.

Так, згідно з ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо:

1) позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності;

2) позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано;

3) у провадженні цього або іншого суду є справа про спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав;

4) позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності;

5) надійшла заява позивача про залишення позову без розгляду;

6) особа, яка має адміністративну процесуальну дієздатність і за захистом прав, свобод чи інтересів якої у випадках, встановлених законом, звернувся орган або інша особа, заперечує проти позову і від неї надійшла відповідна заява;

7) провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом;

8) з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу;

9) позивач у визначений судом строк без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору;

10) після відкриття провадження судом встановлено, що позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Відповідач просить залишити позов без розгляду з підстав, передбачених п. п. 7, 8 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Щодо твердження відповідача про те, що провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам ст. ст. 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом, то суд зазначає таке.

Позовна заява ТзОВ «ТЕХНОКОЦЕПТ» була подана до Львівського окружного адміністративного суду 20.03.2025 за вх. № 23943. Така позовна заява була підписана 19.03.2025 представником ТзОВ «ТЕХНОКОЦЕПТ» Пащинською А.О.

До позовної заяви було долучено копію ордеру на надання правничої допомоги та свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю.

Ордер на надання правничої допомоги серії ВС №1304755 від 20.03.2025, виданий на підставі договору № 1/П. від 19.03.2025.

В подальшому, 21.03.2025 представником позивача Пащинською А.О. було подано клопотання (вх. № 24166) про долучення до матеріалів справи платіжної інструкції № 72573252 від 20.03.2025 та заяви про поновлення строку звернення до суду.

Ухвалою від 24.03.2025 суддя відкрила провадження у справі за правилами загального позовного провадження, в якій вказала, що позовна заява відповідає вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України і на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі підстав для залишення позову без руху чи повернення позову не встановлено.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (ч. 1 ст. 57 КАС України).

Частина 4 ст. 59 КАС України визначає, що повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів:

1) довіреністю;

2) ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність";

3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

Слід також зазначити, що позовна заява ТзОВ «ТЕХНОКОЦЕПТ» не залишалась судом без руху, що є обов`язковою підставою для залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Враховуючи наведені норми права та обставини подання позовної заяви, а також долучені до неї докази на підтвердження повноважень представника ТзОВ «ТЕХНОКОЦЕПТ» Пащинської А.О., суд висновує про необґрунтованість клопотання відповідача про залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Щодо твердження відповідача про те, що позовна заява ТзОВ «ТЕХНОКОЦЕПТ» була подана з пропуском строку звернення до суду, то суд вказує таке.

Частинами 3, 4 ст. 123 КАС України передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Як судом було вказано вище, 21.03.2025 представником позивача Пащинською А.О. було подано клопотання (вх. № 24166) про долучення до матеріалів справи платіжної інструкції № 72573252 від 20.03.2025 та заяви про поновлення строку звернення до суду. Вказана заява була мотивована зміною місцезнаходження підприємства (з Одеси до Львова); розірванням договору з попереднім адвокатом у лютому 2025 року та укладення нового лише 19.03.2025; перебуванням директора у тривалому відрядженні, пов`язаному з релокацією компанії; режимом воєнного стану, що додатково ускладнив процес належного звернення до суду.

Враховуючи доводи такого клопотання, ухвалою від 24.03.2025 суддя відкрила провадження у справі за правилами загального позовного провадження, в якій вказала, що позовна заява відповідає вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України і на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі підстав для залишення позову без руху чи повернення позову не встановлено.

Відтак, твердження відповідача про те, що позивач не звертався до суду із заявою про поновлення строку звернення до суду, не відповідає дійсності.

Частина 1 ст. 122 КАС України встановлює, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України у урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відтак, строк у 1095 днів, встановлений ст. 102 Податкового кодексу України, є саме строком давності, у межах якого за платником податків зберігається право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу, а не строком звернення до суду із такими вимогами.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої палати Верховного Суду від 19.01.2023 у справі №140/1770/19 (№ в ЄДРСР 108960090).

Як видно з матеріалів справи, спірне податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Одеській області № прийнято 09.10.2023. До суду ТзОВ «ТЕХНОКОЦЕПТ» звернулось з позовом 20.03.2025, тобто в межах 1095 днів.

Конституцією України (ст. ст. 8, 129 та 147) гарантовано визнання та застосування в Україні принципу верховенства права. При цьому, загальновизнано, що його базовим елементом є принцип правової визначеності, який, крім іншого, означає стабільність та єдність судової практики, а також можливість відступу судом від своєї попередньої правової позиції лише за наявності вагомих підстав. Слід зазначити, що єдність судової практики відіграє надважливу роль у забезпеченні однакового правозастосування в адміністративному судочинстві, що сприяє правовій визначеності та передбачуваності стосовно вирішення спірних ситуацій для учасників судового процесу.

Також суд відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом з тим, суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992).

Суд також враховує позицію Європейського Суду з прав людини, викладену у рішенні по справі «Іліан проти Туреччини». Згідно вказаного рішення, правило встановлення обмежень до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Тобто, правило про пропуск строку звернення до суду не має абсолютного характеру і не повинно застосовуватися автоматично, навіть у разі пропуску строку звернення до суду без відповідних додаткових обґрунтувань.

Отже, з огляду на наведене вище, з метою уникнення правового пуризму та недопущення обмеження права позивача на доступ до суду, суд констатує відсутність правових підстав для залишення позову у цій справі без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду.

Враховуючи вищенаведене, беручи до уваги надані докази, а також з метою забезпечення права позивача на доступ до правосуддя та гарантування права на судовий захист, суд дійшов висновку про відмову відповідачу у клопотання про залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. ст. 121, 122, 123, 240, 243, 248, 256, 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в :

у задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду в адміністративній справі № 380/5549/25 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕХНОКОЦЕПТ» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після проголошення та окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за наслідками розгляду справи по суті.

Повний текст ухвали складено 19.08.2025.

СуддяПотабенко Варвара Анатоліївна