Справа № 340/3844/25
Суддя: Ю.П. ПАСІЧНИК
Дата ухвалення: 2025-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

18 серпня 2025 року м. Кропивницький Справа № 340/3844/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Пасічника Ю.П. розглянув у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (вул.Надії Алексеєнко, 46, м.Дніпро, 49008, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі позивач), через представника Савіцького Р.Є., за допомогою підсистеми "Електронний суд", звернувся до суду з цим позовом до Центрального територіального управління Національної гвардії України (далі відповідач), у якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у незастосуванні пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 в редакції чинній з 29.01.2020 при обчисленні в період з 10.10.2022 року до 01.05.2023 року включно розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, а саме не визначення розміру посадового окладу та окладу за військове звання шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня відповідного календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,14 вказаної постанови;

- зобов`язати відповідача здійснити перерахунок з 10.10.2022 року до 01.05.2023 року його грошового забезпечення, з урахуванням посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" станом на 01.01.2022, Законом України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" станом на 01.01.2023, відповідно та на відповідний тарифний коефіцієнт, провести їх виплату з урахуванням раніше виплачених сум.

Ухвалою судді від 13.06.2025 відкрито провадження, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного (позовного) провадження без повідомлення (виклику) сторін.

13.06.2025 представник відповідача подав до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем тримісячного строку звернення до суду.

Розглянувши вказане клопотання, суд зазначає наступне.

Спір стосується нарахування та виплати позивачу щомісячного грошового забезпечення за період проходження військової служби в НГУ з 10.10.2022 року до 01.05.2023 року.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11 липня 2024 року у справі №990/156/23 зазначила, що стаття 233 КЗпП України є нормою матеріального права, яка визначає строк судового захисту права працівника у разі порушення законодавства про працю. Указана норма поширює свою дію на всіх працівників і службовців підприємства, установи, організації та незалежно від характеру їх трудової діяльності, у тому числі на осіб, які проходять публічну чи державну службу.

Отже, положення ст.233 КЗпП України підлягають застосуванню у правовідносинах щодо виплати грошового забезпечення військовослужбовцям.

Відповідно до частини другої статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до 19 липня 2022 року) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України від 01 липня 2022 року "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин", який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено у такій редакції: "Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)".

У спірному випадку позивач просив перерахувати грошове забезпечення за період, який охоплює часові проміжки після внесення змін до статті 233 КЗпП України (19 липня 2022 року).

Правові питання застосування положень ст.233 КЗпП у випадках заявлення вимог щодо перерахунку грошового забезпечення за період, який охоплює часові проміжки як до, так і після внесення змін до статті 233 КЗпП України, було предметом дослідження Верховним Судом у складі cудової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду у справі №460/21394/23 (постанова від 21.03.2025).

Верховним Судом, зокрема, зроблено такий висновок: якщо мають місце тривалі правові відносини, які виникли під час дії статті 233 КЗпП України, у редакції, що була чинною до 19 липня 2022 року, та були припинені на момент чинності дії статті 233 КЗпП України, в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин", то у такому випадку правове регулювання здійснюється таким чином: правовідносини, які мають місце у період до 19 липня 2022 року, підлягають правовому регулюванню згідно з положенням статті 233 КЗпП України (у попередній редакції); у період з 19 липня 2022 року підлягають застосуванню норми статті 233 КЗпП України (у редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин").

Застосовуючи вказаний вище правовий висновок Верховного Суду до правовідносин, які становлять предмет розгляду у цій справі, суд зазначає, що до заявлених вимог про перерахунок грошового забезпечення підлягає застосуванню тримісячний строк з дня звільнення позивача зі служби та вручення позивачу повідомлення (грошового атестату) про нараховані та виплачені суми грошового забезпечення на день звільнення.

З цього приводу слід врахувати і те, що відповідно до пункту 1 глави XIX "Прикінцеві положення" КЗпП України під час дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 року №651 з 24:00 год 30 червня 2023 року було скасовано карантин, установлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, запроваджений на всій території України постановою Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2020 року №1236 (термін якого неодноразово продовжувався).

Отже, з урахуванням пункту 1 глави XIX "Прикінцеві положення" КЗпП України, відлік строку звернення до суду з позовом, в частині заявлених вимог з 19.07.2022 року, розпочався 01 липня 2023 року та спливав 30 вересня 2023 року.

У спірному випадку, як свідчить наданий до матеріалів позовної заяви витяг з особової справи, позивач з 24.10.2022 року по 22.09.2023 року проходив військову службу у складі ЦТУ НГУ (військова частина НОМЕР_2 ), звідки був переведений до військової частини НОМЕР_3 , а 02.04.2024 року звільнений з військової служби у запас.

З даним позовом позивач звернувся до суду 09.06.2025 року.

В той же час, судом враховано те, що чинна редакція статті 233 КЗпП України передбачає тримісячний строк звернення до суду саме з дня одержання письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені особі при звільненні. Відповідач, вказуючи на порушення позивачем строків звернення з позовом до суду, не надав доказів як щодо часу видачі позивачу грошового атестату при звільненні, так і щодо наявній в ньому інформації, яка б дозволяла позивачу пересвідчитися в правильності розрахунку розміру виплаченого грошового забезпечення.

Як наслідок, суд дійшов висновку, що позивачем не порушені строки звернення до суду.

На підставі вищевказаного та керуючись ст.ст.122, 123, 240, 256 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви представника ІНФОРМАЦІЯ_1 про залишення позовної заяви ОСОБА_2 без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 256 КАС України, та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду у 15 - денний строк, встановлений ст. 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду Ю.П. ПАСІЧНИК