Справа № 826/2381/18
Суддя: Кисильова Ольга Йосипівна
Дата ухвалення: 2025-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 серпня 2025 рокусправа № 826/2381/18

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Кисильової О.Й.,

за участю:

секретаря судового засідання - Фінканін М.С.,

представника позивача Самозвон М.С.,

представників відповідача Олійник О.Г., Леус Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові в режимі відеоконференцзв`язку за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СВП Плюс" до Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області про визнання протиправними та скасування постанов,

в с т а н о в и в:

12.02.2018 Товариство з обмеженою відповідальністю "СВП Плюс" (далі позивач) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області (далі відповідач), в якому просить визнати знати протиправною та скасувати постанову відповідача від 29.01.2018 № 2 про накладення штрафних санкцій.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що на підставі Акту перевірки характеристик продукції № 000002 від 24.01.2018 та Протоколу № 000001 від 24.01.2018 уповноваженими особами ГУ Держпродспоживслужби в Черкаській області 29.01.2018 винесена постанова №2 про накладення на ТОВ "СВП Плюс" штрафу у сумі 2550,00 грн за розповсюдження продукції без нанесення національного знаку відповідності.

В Акті № 000002 від 24.01.2018 та Протоколі № 000001 від 24.01.2018 зазначено, що під час перевірки виявлено розповсюдження продукції без нанесення національного знаку відповідності Технічним регламентам.

Позивач зауважує, що така інформація не відповідає дійсності, оскільки на табличці з інформацією про пристрій, яка розміщена на пакуванні телефону, присутній знак відповідності технічним регламентам. Під час перевірки уповноважені особи ГУ Держпродспоживслужби в Черкаській області здійснювали фотофіксацію, тому фото товару підтверджує наявність знаку відповідності на табличці.

Позивач вважає оспорювану постанову протиправною також з тих підстав, що ТОВ "СВП Плюс" не було належним чином повідомлене про розгляд справи про накладення штрафу.

З огляду на наведені обставини, просить задовольнити позовні вимоги повністю.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.03.2018 відкрито провадження в адміністративній справі у справі № 826/2381/18 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

11.04.2018 Головне управління Держпродспоживслужби в Черкаській області подало відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти задоволення позову, зазначивши, що відповідно до пункту 30 Технічного регламенту радіообладнання телекомунікаційного кінцевого (термінального) обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2009 № 679 на пристроях, які відповідають усім визначеним для них вимогам повинен бути нанесений національний знак відповідності, зазначений у пункті 7 цього Технічного регламенту. За нанесення національного знака відповідності відповідає виробник або уповноважена ним особа.

Отже, на переконання відповідача, знак відповідності технічним регламентам повинен бути нанесений саме на пристрій, а не на пакування від нього, а тому притягнення позивача до відповідальності у вигляді штрафу за розповсюдження продукції без нанесення національного знаку відповідності є правомірним.

Із наведених підстав просить відмовити у задоволенні позову.

30.05.2018 до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "СВП Плюс" із позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області, в якому просить визнати знати протиправною та скасувати постанову відповідача від 20.02.2018 № 5 про накладення штрафних санкцій.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.03.2018 відкрито провадження в адміністративній справі у справі № 826/8353/18 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.09.2019 у справі №826/2381/18 об`єднано в одне провадження позови у справах № 826/2381/18 та №826/8353/18 для їх спільного розгляду і вирішення. Об`єднаній справі присвоєний №826/2381/18.

Відповідно до Додатку 3 до пункту 19 Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом ДСА України від 16.09.2024 № 399 справа № 826/2381/18 передана на розгляд Львівському окружному адміністративному суду.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.01.2025 адміністративна справа № 826/2381/18 передана судді Львівського окружного адміністративного суду Кисильовій О.Й.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 03.02.2025 прийнято до провадження адміністративну справу № 826/2381/18 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

28.02.2025 Головне управління Держпродспоживслужби в Черкаській області подало відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти задоволення позову, з огляду на таке.

Так, 29.01.2018 прийнята постанова № 2 про накладення штрафу у сумі 2550,00 грн за розповсюдження продукції без нанесення національного знаку відповідності, чим порушено вимоги п. 1 ч. 3 ст. 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і нехарчової продукції", яка отримана суб`єктом господарювання 29.01.2018, про що засвідчує особистий підпис.

Станом на 13.02.2018 постанова позивачем не виконана.

У зв`язку із неподанням суб`єктом господарювання повідомлення про виконання рішень у визначений строк, відповідно до статті 34 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", проведена перевірка стану виконання позивачем рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів у магазині "Vodafone", ТОВ "СВП Плюс" м. Черкаси, бульвар Шевченка, 345/10, за результатами якої складений Акт перевірки від 13.02.2018 № 000008.

Відповідач зауважує, що на момент проведення перевірки наданий лист ТОВ "СВП Плюс" № 1/05/02-18 від 05.02.2018 "Про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів", що недостатньо для підтвердження факту результативності виконання рішення. Повідомлення про виконання рішення з підтверджувальними документами, відповідно до Порядку здійснення контролю стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 05.10.2011 № 1017, не надане. Під час проведення перевірки на вимогу працівників органу ринкового нагляду наданий приходний ордер від 03.02.2018 № 8614.

Матеріали перевірки 14.02.2018 направлені ТОВ "СВП Плюс" (трекінг відправлень АТ Укрпошта 909), які отримані позивачем 23.02.2018.

20.02.2018 прийнята постанова про накладення на ТОВ "СВП Плюс" штрафу № 5 у сумі 5100,00 грн, яка направлена позивачу 22.02.2018 (трекінг відправлень АТ Укрпошта 690), та отримана ним 03.03.2018.

Відповідно до абз. 8 ч. 5 ст. 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" (у редакції, що діяла на момент правовідносин, що стали предметом судового розгляду) рішення керівника чи заступника керівника органу ринкового нагляду про накладення штрафу оформляється постановою.

Відповідно до п.п. 9 п. 4 Положення Головне управління наділене повноваженнями у сфері державного ринкового нагляду. Відтак, беззаперечною є нормативна урегульованість даного питання, що, в свою чергу, виключає нормативну безпідставність.

Також Головне управління зауважує, що постанова про накладення штрафних санкцій від 29.01.2018 № 2 не є первинним документом, що прийнятий в контексті означених правовідносин. Підставою для прийняття постанови слугували Акт перевірки характеристик продукції від 24.01.2018 № 000002, протокол від 24.01.2018 № 000001, рішення про обмеження надання продукції на ринку шляхом усунення формальної невідповідності від 25.01.2018 № 1 (інформація про це відображена в постанові про накладення штрафних санкцій від 29.01.2018 № 2).

Відтак, відповідач наголошує, що беззаперечною є об`єктивна урегульованість даного питання в аспекті прийняття оскаржуваної постанови на підставі документів, буквальна "підставність" яких позивачем під сумнів не ставиться. Крім цього, Головне управління зазначає, що в постанові про накладення штрафних санкцій від 29.01.2018 № 2 вказано на порушення позивачем вимог п. 1 ч. 3 ст. 44 Закону, за приписами якого до розповсюджувача застосовуються штрафні санкції у разі розповсюдження продукції, на якій відсутній знак відповідності технічним регламентам, якщо його нанесення на продукцію передбачено технічним регламентом на відповідний вид продукції. Жодних аргументів з приводу того, що на продукції, що стала предметом спору, був наявний знак відповідності технічному регламенту позивач у позові не наводить.

Зазначаючи про те, що "Відомості викладені в Постанові № 2, Акті № 000002 та протоколі № 000001 не відповідають дійсності", позивач не наводить факти, що не існували в дійсності або існували не в такому вигляді, як про це зазначають відомості в означених документах. Відтак, судження позивача про невідповідність дійсності відомостей постанови про накладення штрафних санкцій від 29.01.2018 № 2, акту перевірки характеристик продукції від 24.01.2018 № 00000 та протоколу № 000001 про виявлене порушення позбавлені доведеності та, відповідно, не заслуговують на увагу суду.

Головне управління зауважує, що приймає рішення на підставі наявних документів. Зважаючи на те, що лист позивача, а не повідомлення про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, був отриманий Головним управлінням 12.02.2018, підстави вважати, що станом на 05.02.2018 позивачем були виконані обмежувальні (корегувальні) заходи у відповідача відсутні. Дані обставини, в свою чергу, склали законодавчі передумови для проведення відповідачем позапланової перевірки позивача. За обставин, викладених вище, аргументи позивача щодо того, що постанова від 20.02.2018 № 5 прийнята безпідставно, відповідач вважає недоведеними.

06.03.2025 ТОВ "СВП Плюс" подало відповідь на відзив, в якій зазначило, що під час перевірки уповноваженими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області нібито було виявлено розповсюдження продукції телефону Huawei, модель CRO-U00 без нанесення національного знаку відповідності, передбаченого Технічним регламентом № 679, а також п. 1 ч. 3 ст. 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції". Разом з цим, відповідно до п. 30 Регламенту № 679, на пристроях, які відповідають усім визначеним вимогам, повинен бути нанесений національний знак відповідності, а обов`язок і відповідальність за його нанесення покладається на виробника або уповноважену ним особу резидента України чи постачальника. У разі застосування процедури оцінки відповідності відповідно до пунктів 25, 26 або 27 цього Технічного регламенту до національного знака відповідності додається номер призначеного органу згідно з реєстром таких органів. Усі інші позначки, що можуть бути нанесені на пристрій, не повинні погіршувати видимість та розбірливість національного знака відповідності. Національний знак відповідності наноситься на пристрій та/або на етикетку, тару, упаковку (у разі її наявності), експлуатаційну та товаросупровідну документацію тощо. Пристрій не повинен мати жодних позначок, які є подібними до національного знака відповідності та можуть ввести в оману щодо наявності або відсутності національного знака відповідності.

Відтак, на переконання позивача, знак відповідності може бути розміщений не тільки на пристрої, а також і на пакуванні пристрою з технічними даними товару.

Окрім цього, за приписами пункту 30 Регламенту № 679 за нанесення національного знака відповідності відповідає виробник або уповноважена ним особа - резидент України чи постачальник. У матеріалах справи наявна видаткова накладна № 58/4054530 від 31.10.2017 відповідно до якої Постачальником Пристрою є Іноземне Підприємство "І-АР-СІ".

Ураховуючи, що нанесення знаку відповідності на Товар має бути забезпечено виробником або постачальником товару, а також враховуючи те, що уповноваженим особам ГУ Держпродспоживслужби в Черкаській області на момент винесення Постанови № 2, було відомо постачальника Товару, відповідач не мав підстав для застосування санкцій до позивача, як до суб`єкта, на якого Регламентом № 679 не покладено відповідного обов`язку.

З урахуванням викладеного, на думку позивача, постанова № 2 від 29.01.2018 та винесена на підставі неї постанова № 5 від 20.02.2018, є необґрунтованими та підлягають скасуванню.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 16.07.2025 вирішено здійснювати подальший розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Призначено судове засідання на 06.08.2025 о 14:00 год.

У судовому засіданні 06.08.2025 представник позивача підтримала позовні вимоги повністю та просила позов задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві та відповіді на відзив.

Представники відповідача у судовому засіданні 06.08.2025 просили відмовити у задоволенні позову з підстав, викладених у відзивах від 11.04.208 та від 28.02.2025.

У судовому засіданні 06.08.2025 суд перейшов до стадії ухвалення рішення.

У судовому засіданні 15.08.2025 проголошені вступна та резолютивна частини рішення.

Розглянувши наявні у справі документи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, суд встановив наступне.

На виконання секторального плану роботи державного ринкового нагляду на 2018 рік, затвердженого Головою Держпродспоживслужби, плану здійснення діяльності з ринкового нагляду на I квартал 2018 року, затвердженого наказом Головного управління "Про затвердження Плану здійснення діяльності з ринкового нагляду на І квартал 2018 року" від 13.12.2017 № 568, на підставі наказу "Про проведення планового заходу з державного ринкового нагляду" від 19.01.2018 № 32 ОД та направлення від 19.01.2018 № 2 посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області проведена планова перевірка характеристик продукції у магазині "Vodafone", ТОВ "СВП Плюс" м. Черкаси, бульвар Шевченка, 345/10.

За результатами перевірки складений Акт перевірки характеристик продукції від 24.01.2018 № 000002, яким зафіксовано наявність продукції, яка не відповідає вимогам нормативних документів, а саме: Телефон Huawei, абонентський термінал (Huawei Y3 2017), модель CRO-U00, штрих код 326, зроблено в Китаї, Huawei Technologies Co., Ltd., дата виготовлення 10/17, без нанесення національного знаку відповідності технічному регламенту, чим порушені вимоги вимоги п. 1 ч. 3 ст. 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" та пунктів 7, 30 Технічного регламенту радіообладнання і телекомунікаційного кінцевого (термінального) обладнання, затвердженого постановою КМУ від 24.06.2009 № 679.

24.01.2018 посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області складений протокол № 000001 про виявлене порушення вимог статті 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" та статті 15 Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції".

25.01.2018 заступник начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області притйняв рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 25.01.2018 № 1, яким передбачено, що у термін до 05.02.2018 ТОВ "СВП Плюс" зобов`язане вжити заходів щодо обмеження надання продукції на ринку шляхом усунення формальної невідповідності продукції , що реалізується в магазині (надається на ринку).

29.01.2018 заступник начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області прийняв постанову № 2 про накладення на ТОВ "СВП Плюс" штрафу у розмірі 150 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 2550,00 грн за розповсюдження продукції без нанесення національного знаку відповідності, чим порушено вимоги п. 1 ч. 3 ст. 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції".

Постанова від 29.01.2018 № 2 отримана 29.01.2018 уповноваженою особою ТОВ "СВП Плюс" 29.01.2018, про що засвідчує особистий підпис.

Відповідно до статті 34 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" на підставі наказу від 13.02.2018 № 86-ОД та направлення від 13.02.2018 № 11 посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області проведена перевірка стану виконання ТОВ "СВП Плюс" рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів у магазині "Vodafone", ТОВ " СВП Плюс" м. Черкаси, бульвар Шевченка, 345/10.

За результатами перевірки складений Акт перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 13.02.2018 №000008, в якому зазначено, що на момент проведення перевірки наданий лист ТОВ "СВП Плюс" від 05.02.2018 № 1/05/02-18 "Про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів", що недостатньо для підтвердження факту результативності виконання рішення. Повідомлення про виконання рішення з підтверджувальними документами, відповідно до Порядку здійснення контролю стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 05.10.2011 № 1017, не надане. Під час проведення перевірки на вимогу працівників органу ринкового нагляду наданий приходний ордер від 03.02.2018 № 8614.

14.02.2018 посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області складений протокол № 000004 про виявлені порушення вимог Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" та Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" за невиконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 25.01.2018 № 1.

Матеріали перевірки 14.02.2018 відповідач надіслав ТОВ "СВП Плюс" (трекінг номер 909), які отримані уповноваженою особою позивача.

22.02.2018 начальник Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області прийняв постанову № 5 про накладення на ТОВ "СВП Плюс" штрафу у розмірі 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 5100,00 грн за порушення вимог п. 2 ч. 4 ст. 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції".

Постанова від 20.02.2018 № 5 про накладання штрафних санкцій 22.02.2018 надіслана ТОВ "СВП Плюс" (трекінг номер 690), та 03.03.2018 отримана уповноваженою особою позивача.

Вважаючи протиправними постанови від 29.01.2018 № 2 та від 20.02.2018 № 5, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи оцінку доводам позивача про незаконність постанов від 29.01.2018 № 2 та від 20.02.2018 № 5, суд враховує наступні обставини та положення законодавства.

Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції визначає Закон України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" від 02.12.2010 № 2735-VI (далі - Закон № 2735-VI).

За правилами ч. 1, ч. 2 статті 2 Закону № 2735-VI дія цього Закону поширюється на відносини щодо здійснення ринкового нагляду за продукцією, що охоплюється встановленими вимогами, крім видів продукції, зазначених у частині п`ятій цієї статті; здійснення контролю всієї продукції, крім видів продукції, зазначених у частині п`ятій цієї статті.

Якщо технічними регламентами встановлено спеціальні вимоги щодо здійснення ринкового нагляду стосовно конкретних видів продукції, спрямовані на досягнення тих самих цілей, що й положення цього Закону, положення цього Закону застосовуються лише до тих аспектів ринкового нагляду, що не охоплюються такими спеціальними вимогами. Якщо законами України та виданими відповідно до них нормативно-правовими актами встановлено спеціальні вимоги щодо контролю продукції, положення цього Закону застосовуються лише до тих аспектів контролю продукції, які не охоплюються зазначеними спеціальними вимогами.

Відповідно до ст. 4 Закону № 2735-VI метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам, а метою здійснення контролю продукції є забезпечення відповідності продукції, що ввозиться на митну територію України, встановленим вимогам до моменту її випуску у вільний обіг на митній території України та недопущення ввезення на митну територію України продукції, яка становить серйозний ризик суспільним інтересам.

Сфери відповідальності органів ринкового нагляду включають види продукції, що є об`єктами технічних регламентів, і можуть включати види продукції, що не є об`єктами технічних, регламентів (ч. 2 ст. 10 Закону № 2735-VI).

Пунктами 4, 8, 11 ч. 1 ст. 11 Закону № 2735-VI передбачено, що з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності: проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування); приймають у передбачених цим Законом випадках рішення про знищення продукції або приведення її в інший спосіб у стан, який виключає використання цієї продукції; вживають у порядку, визначеному цим та іншими законами України, заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень вимог цього Закону та встановлених вимог.

Головне управління Держпродспоживслужби в Черкаській області є територіальним органом Держпродспоживслужби вищого рівня та їй підпорядковане та є суб`єктом, уповноваженим здійснювати державний ринковий нагляд.

Статтею 23 Закону № 2735-VI встановлений порядок проведення перевірок характеристик продукції.

Так, під час перевірок характеристик продукції проводяться документальні перевірки, у разі необхідності - обстеження зразків продукції, а за наявності підстав вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, - відбір та експертиза (випробування) зразків продукції.

Органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції.

Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.

Під час таких перевірок перевіряються характеристики лише того виду продукції, що є предметом перевірки.

Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та посвідчень (направлень) на проведення перевірки, що видаються та оформляються відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". У разі одержання інформації про надання на ринку продукції, що становить серйозний ризик, відповідні накази та посвідчення (направлення) видаються і оформляються невідкладно.

Перевірка характеристик продукції може бути невиїзною (за місцезнаходженням органу ринкового нагляду) або виїзною. У разі потреби органи ринкового нагляду для перевірки характеристик продукції можуть поєднувати невиїзні та виїзні перевірки.

Під час виїзної перевірки характеристик продукції може проводитися перевірка документів (їх копій) та інформації, зазначених у частині сьомій цієї статті, а також обстеження, відбір і експертиза (випробування) зразків продукції.

Виїзні перевірки характеристик продукції проводяться: 1) у торговельних та складських приміщеннях суб`єктів господарювання; 2) у місцях використання продукції під час її монтажу та/або введення в експлуатацію (якщо відповідність продукції деяким встановленим вимогам може бути оцінена лише під час таких дій); 3) за місцем проведення ярмарку, виставки, показу або демонстрації продукції в інший спосіб; 4) у місцях зберігання під митним контролем продукції, митне оформлення якої призупинено за результатами контролю продукції.

Строк проведення виїзної перевірки характеристик продукції не може перевищувати у розповсюджувача цієї продукції двох робочих днів, у виробника такої продукції - трьох робочих днів.

У разі якщо за результатами перевірки характеристик продукції встановлено, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, орган ринкового нагляду на підставі наданих суб`єктом господарювання документів, що дають змогу відстежити походження такої продукції та її подальший обіг (зокрема договори, товарно-супровідна документація), визначає особу, яка поставила відповідному суб`єкту господарювання цю продукцію, та всіх осіб, яким цей суб`єкт господарювання поставив зазначену продукцію.

У разі якщо суб`єктом господарювання надано висновки експертизи, протоколи випробувань продукції, сертифікати відповідності або інші документи про відповідність, видані за результатами добровільної оцінки відповідності акредитованими органами з оцінки відповідності, органи ринкового нагляду належним чином ураховують ці документи при проведенні перевірок характеристик продукції.

За результатами перевірки характеристик продукції посадова особа, яка здійснює ринковий нагляд, складає акт відповідно до вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Як зазначено вище, під час проведення планового виїзного заходу з питань перевірки ТОВ "СВП Плюс" характеристик продукції в магазині "Vodafone", який розташований м. Черкаси, бульвар Шевченка, 345/10, посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області виявлене порушення: розповсюдження продукції, що не відповідає встановленим вимогам, а саме: введення в обіг пристрою - телефону Huawei Y3 2017, модель CRO-U00, штрих код 326, зроблено в Китаї, Huawei Technologies Co., Ltd., дата виготовлення 10/17, без нанесення національного знаку відповідності технічному регламенту, чим порушено вимоги пунктів 7, 30 Технічного регламенту радіообладнання і телекомунікаційного кінцевого (термінального) обладнання, затвердженого постановою КМУ від 24.06.2009 № 679, за що передбачена відповідальність згідно із п. 1 ч. 1 ст. 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції".

Правові та організаційні засади розроблення, прийняття та застосування технічних регламентів і передбачених ними процедур оцінки відповідності, а також здійснення добровільної оцінки відповідності визначає Закону України "Про технічні регламенти та оцінку відповідності" 15.01.2015 № 124-VIII (далі - Закон № 124-VIII).

Статтею 1 Закону № 124-VIII визначено, що знак відповідності технічним регламентам - маркування, за допомогою якого виробник вказує, що продукція відповідає вимогам, які застосовуються до зазначеної продукції та визначені в технічних регламентах, якими передбачене нанесення цього маркування.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 9 Закону № 124-VIII цілями прийняття технічних регламентів є захист життя та здоров`я людей, тварин і рослин, охорона довкілля та природних ресурсів, забезпечення енергоефективності, захист майна, забезпечення національної безпеки та запобігання підприємницькій практиці, що вводить споживача (користувача) в оману.

Законами також можуть бути визначені інші цілі прийняття технічних регламентів.

Технічні регламенти затверджуються законами, актами Кабінету Міністрів України та центральних органів виконавчої влади.

Технічні регламенти, якими передбачене застосування процедур оцінки відповідності, затверджуються законами або актами Кабінету Міністрів України.

За правилами ст. 29 Закону № 124-VIII у випадках, визначених у технічних регламентах, які передбачають застосування процедур оцінки відповідності, на продукцію та/або на інші об`єкти, що визначені такими технічними регламентами (табличку з технічними даними, пакування, супровідні документи тощо), повинен наноситися знак відповідності технічним регламентам.

Нанесенням знака відповідності технічним регламентам на продукцію вважається також нанесення цього знака на будь-який інший, ніж сама продукція, об`єкт, який визначений у відповідному технічному регламенті.

Форма та опис знака відповідності технічним регламентам встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Певними технічними регламентами може бути передбачено застосування знака відповідності технічним регламентам, що має іншу форму, ніж та, що встановлюється Кабінетом Міністрів України. У цих випадках форма знака відповідності технічним регламентам встановлюється відповідними технічними регламентами.

Знак відповідності технічним регламентам застосовується згідно із загальними принципами маркування зазначеним знаком, установленими статтею 30 цього Закону, у разі якщо в технічних регламентах міститься посилання на такі загальні принципи маркування. У певних технічних регламентах можуть бути встановлені додаткові загальні принципи маркування знаком відповідності технічним регламентам.

Правила та умови нанесення знака відповідності технічним регламентам встановлюються технічними регламентами, якими передбачене його нанесення, а в разі якщо такі правила та умови не встановлені певними технічними регламентами, - Кабінетом Міністрів України.

У разі якщо це передбачено технічним регламентом, до знака відповідності технічним регламентам додається ідентифікаційний номер залученого призначеного органу, який наноситься згідно з вимогами відповідного технічного регламенту.

У випадках, визначених у технічних регламентах щодо морського обладнання та пересувного обладнання, що працює під тиском, на відповідну продукцію та/або на інші об`єкти, що визначені такими технічними регламентами, замість знака відповідності технічним регламентам повинні наноситися інші знаки відповідності, форма, загальні принципи маркування і правила та умови нанесення яких встановлюються відповідними технічними регламентами.

У свою чергу, стаття 30 Закону № 124-VIII передбачає загальні принципи маркування знаком відповідності технічним регламентам.

Так, знак відповідності технічним регламентам повинен наноситися лише виробником або його уповноваженим представником.

Знак відповідності технічним регламентам повинен наноситися лише на продукцію, для якої його нанесення передбачене конкретними технічними регламентами, та не повинен наноситися на будь-яку іншу продукцію.

Виробник шляхом нанесення знака відповідності технічним регламентам ним самим або його уповноваженим представником вказує на те, що він бере на себе відповідальність за відповідність продукції всім вимогам, які застосовуються до зазначеної продукції та визначені у відповідних технічних регламентах, якими передбачене нанесення знака відповідності технічним регламентам.

Знак відповідності технічним регламентам повинен бути єдиним маркуванням, що засвідчує відповідність продукції вимогам, які застосовуються до зазначеної продукції та визначені у відповідних технічних регламентах, якими передбачене нанесення знака відповідності технічним регламентам.

Нанесення на продукцію інших маркувань, знаків або написів, які можуть вводити в оману третіх осіб щодо значення чи форми знака відповідності технічним регламентам, забороняється. Будь-яке інше маркування може бути нанесене на продукцію за умови, що це не вплине негативно на видимість, розбірливість та значення знака відповідності технічним регламентам.

Відповідно до пункту 30 Технічного регламенту радіообладнання і телекомунікаційного кінцевого (термінального) обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2009 № 679 (далі - Регламент № 679) на пристроях, які відповідають усім визначеним для них вимогам, повинен бути нанесений національний знак відповідності, зазначений у пункті 7 цього Технічного регламенту. За нанесення національного знака відповідності відповідає виробник або уповноважена ним особа - резидент України чи постачальник.

У разі застосування процедури оцінки відповідності відповідно до пунктів 25, 26 або 27 цього Технічного регламенту до національного знака відповідності додається номер призначеного органу згідно з реєстром таких органів. Усі інші позначки, що можуть бути нанесені на пристрій, не повинні погіршувати видимість та розбірливість національного знака відповідності.

Національний знак відповідності наноситься на пристрій та/або на етикетку, тару, упаковку (у разі її наявності), експлуатаційну та товаросупровідну документацію тощо. Пристрій не повинен мати жодних позначок, які є подібними до національного знака відповідності та можуть ввести в оману щодо наявності або відсутності національного знака відповідності.

Отже, із аналізу приписів пункту 30 Регламенту № 679 слідує, що знак відповідності технічним регламентам може бути розміщений як на пристрої, так і тарі чи упаковці.

Суд встановив, що оспорюваною постановою до позивача застосований штраф за те, що на виробі - мобільному телефоні Huawei, абонентський термінал (Huawei Y3 2017), модель CRO-U00, штрих код 326, виробник - Китай, Huawei Technologies Co., Ltd., дата виготовлення 10/17, не нанесений національний знак відповідності технічному регламенту.

Із досліджених у судовому засіданні фото, які виготовлені посадовими особами відповідача під час перевірки, суд встановив, що на фотографії пакування мобільного телефону Huawei, модель CRO-U00, штрих код 326 містяться відомості, зокрема, про Виробника Товару, Імпортера товару, а також нанесений знак відповідності технічним регламентам.

Тобто, дослідження фото підтверджує наявність на упаковці мобільного телефонуHuawei, модель CRO-U00, штрих код 326 національного знаку відповідності технічному регламенту.

З огляду на викладені вище обставини, суд вважає необгрунтованими доводи відповідача про порушення позивачем вимог п. 1 ч. 3 ст. 44 Закону № 2735-VI та пунктів 7, 30 Технічного регламенту № 679, відтак, відсутні підстави для притягнення позивача до відповідальності у вигляді штрафу, що застосований постановою від 29.01.2018 № 2.

Наведені обставини також свідчать про протиправність прийняття відповідачем 20.02.2018 постанови № 5 про накладення штрафу за невиконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів.

Щодо доводів позивача про порушення порядку прийняття спірних рішень, суд враховує таке.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17.08.2002 № 1177 затверджений Порядок накладення стягнень за порушення законодавства про захист прав споживачів (далі - Порядок №1177), який визначає процедуру накладення стягнень уповноваженими особами Держпродспоживслужби та її територіальних органів з суб`єктів господарювання - підприємств, установ, організацій (їх філій, представництв, відділень) незалежно від форми власності, іноземних юридичних осіб (їх філій, представництв, відділень) і фізичних осіб - підприємців, що провадять господарську діяльність на території України, за порушення законодавства про захист прав споживачів.

На суб`єктів господарювання накладається стягнення у вигляді штрафу відповідно до статті 23 Закону України "Про захист прав споживачів" (п. 2 Порядку № 1177).

Рішення про накладення штрафів приймається на підставі відповідних актів перевірки суб`єкта господарювання та інших матеріалів, пов`язаних з цією перевіркою, за наявності порушень, зазначених у пункті 2 цього Порядку, і оформляється постановою за формою, що встановлюється Мінекономрозвитку (п. 4 Порядку № 1177).

Аналіз наведеного дає суду підстави для висновку, що Порядок № 1177 регулює питання накладення штрафів відповідно до статті 23 Закону України "Про захист прав споживачів".

З урахуванням наведеного норми Порядку № 1177 застосуванню до спірних правовідносин не підлягають, відтак доводи позивача в цій частині є безпідставними.

Відповідно до ч. 5 статті 44 Закону № 2735-VI відповідальність за порушення інших вимог цього Закону визначається згідно з законом.

Справи про накладення штрафів за порушення, визначені цією статтею, розглядаються керівниками органів ринкового нагляду або заступниками таких керівників у межах їх компетенції.

Суми штрафів, що накладаються органами ринкового нагляду, перераховуються до Державного бюджету України.

Про вчинення порушень, зазначених у цій статті, посадовими особами органів ринкового нагляду, що виявили правопорушення, складається протокол, який разом із поясненнями керівника, іншої відповідальної посадової особи та документами, що стосуються справи, передається посадовим особам, уповноваженим розглядати такі справи.

Керівник чи заступник керівника органу ринкового нагляду розглядає справу протягом 15 днів з дня отримання відповідних документів.

Рішення керівника чи заступника керівника органу ринкового нагляду про накладення штрафу оформляється постановою.

Суб`єкт господарювання має сплатити штраф у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання постанови про його накладення.

У разі несплати штрафу в зазначений строк він стягується в судовому порядку.

Рішення про накладення штрафу в справах про порушення, передбачені цією статтею, може бути оскаржено відповідно до цього Закону.

Таким чином, з огляду на наведені положення Закону № 2735-VI, суд вважає, що цей Закон не встановлює вимоги щодо розгляду справи про накладення штрафів за участю представника суб`єкта господарювання та повідомлення останнього про дату, час та місце розгляду справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наведених обставин, суд дійшов висновку про те, що приймаючи постанови від 29.01.2018 № 2 та від 20.02.2018 № 5 відповідач діяв необґрунтовано, не на підставі та не у спосіб, що передбачені законодавством, яке регулює спірні правовідносини, відтак оспорювані постанови не відповідають критеріям, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України, тому підлягають скасуванню.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач не довів належними та допустимими доказами наявність підстав для притягнення позивача до відповідальності у вигляді штрафу за порушення п. 1 ч. 3, п. 2 ч. 4 ст. 44 Закону № 2735-VI, пунктів 7, 30 Технічного регламенту № 679.

Відтак, суд повністю задовольняє позовні вимоги ТОВ "СВП Плюс".

Розподіл судових витрат суд здійснює за правилами ч. 1 ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 9, 14, 73-78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати постанови Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області від 29.01.2018 № 2 та від 20.02.2018 № 5 про накладення штрафних санкцій.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області Державної служби (18001, м. Черкаси, вул. Смілянська, 120; ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СВП Плюс" (04073, м. Київ, проспект Степана Бандери, буд. 28-А; ) судові витрати зі сплати судового збору у сумі 3524 (три тисячі п`ятсот двадцять чотири) грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 19 серпня 2025 року.

СуддяКисильова Ольга Йосипівна