Справа № 380/22530/24
Суддя: Карп'як Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2025-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 серпня 2025 рокусправа № 380/22530/24

Львівський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Карп`як Оксана Орестівна, розглянувши у письмовому провадженні в м. Львові в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Державного підприємства "Львіввугілля" в особі відокремленого підрозділу "Монтажнопрохідницьке управління" до Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про скасування постанови про накладення штрафу, -

в с т а н о в и в :

Державне підприємство "Львіввугілля" в особі відокремленого підрозділу "Монтажнопрохідницьке управління" (адреса: Львівська область, Шептицький район, м. Сокаль, вул. Б. Хмельницького, 26, 80000, ) (далі - позивач) звернулося в суд з позовом до Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (адреса: пл. Міцкевича, 8, м. Львів, 79000; код ЄДРПОУ -44778105) (далі - відповідач, Міжрегіональне управління) про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу № ЗХ/ЛВ/11521/083-259/НП-ФС від 25.07.2024 у розмірі 24000 грн.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Карп`як О.О.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що підставою для проведення позапланової перевірки є смерть потерпілого ОСОБА_1 , яка настала внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання; однак станом на момент призначення позапланової перевірки був відсутній факт визнання смерті працівника позивача, як такої, що пов`язана із господарською діяльністю позивача. Працівниками відповідача перед початком перевірки пред`явлено лише направлення; наказ відповідача про призначення перевірки не пред`являвся як і рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері. Працівники відповідача не розписались у журналі реєстрації заходів державного нагляду (контролю), а під час проведення перевірки відповідач порушив вимоги абз.11 ч.1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877-V). Відповідач застосував під час перевірки позивача перелік питань, що містяться в уніфікованій формі Акту перевірки, що підлягають застосуванню посадовими особами контролюючого органу саме під час проведення планового заходу державного контролю, що не відповідає вимогам абз.11 ч.1 ст. 6 Закону № 877-V. Відсутній причинно-наслідковий зв`язок між переліком питань, які досліджувалися відповідачем під час перевірки, та подією смерті працівника позивача.

05.12.2024 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому просив у задоволенні позову відмовити. У відзиві представник відповідача зазначає, що 21.03.2024 року до Міжрегіонального управління було подано повідомлення про нещасний випадок, що стався 21.03.2024 року о 08:30 з ОСОБА_1 , слюсарем-ремонтником ВП «Монтажнопрохідницьке управління» ДПІ «Львіввугілля» зі смертельним наслідком. Наказом Міжрегіонального управління від 22 березня 2024 року №474/3X «Про утворення комісії для спеціального розслідування нещасного випадку» утворено комісію для з`ясування обставин і причин настання нещасного випадку зі смертельним наслідком. Згодом, 15.04.2024 року Міжрегіональним управлінням відповідно до Конвенції Міжнародної організації праці від 1947 року №81 «Про інспекцію праці у промисловості та торгівлі», Постанови №303, наказу Міністерства економіки України від 16 червня 2023 №5782 «Про здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) протягом періоду воєнного стану», Порядку №337 та на підставі абзацу дев`ятого частини першої статті 6 Закону №877, окремого доручення Голови Державної служби України з питань праці від 19 червня 2023 року №Д-81/1/2.1-23а (копія додається) та у зв`язку з настанням нещасного випадку зі смертельним наслідком, що стався зі слюсарем-ремонтником Відокремленого підрозділу «Монтажнопрохідницьке управління» ДП «Львіввугілля» 21.03.2024 року видано наказ №139/ЗХ-ЗК від 12 квітня 2024 року та направлення №ЗХ/1/6045-24 від 15.04.2024 року, яким уповноважено інспекторів на проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки на предмет додержання вимог законодавства про працю, у сфері охорони праці, гігієни праці з урахуванням частини третьої статті 16 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» у ВП «Монтажнопрохідницьке управління» ДП «Львівугілля» у період з 17 квітня 2024 року по 30 квітня 2024 року. У зв`язку з недопуском посадових осіб до проведення позапланового заходу нагляду (контролю) посадовими особами було складено Акт про неможливість проведення заходу державного контролю № ЗХ/ЛВ/11521/083-259/НП від 23.04.2024 року. Оскільки, даний Акт не був підписаний представником Позивача, то копія цього акту надіслана об`єкту відвідування рекомендованим листом з повідомленням про вручення 373, про що зазначено в самому Акті. Відтак, у зв`язку з тим, що посадовими особами ВП «Монтажнопрохідницьке управління» ДП «Львіввугілля» не надано доступ до виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта перевірки, в яких використовується наймана працю, чим порушено ст. 259 КЗпП України, а саме створено перешкоди для проведення заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю, на підставі вищезазначеного Акту, посадовою особою Міжрегіонального управління 25.07.2024 року винесено постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №ЗХ/ЛВ/11521/083-259/НП-ФС.

17.12.2024 від представника позивача до суду надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи практики суду з аналогічних питань.

19.12.2024 від представника відповідача до суду надійшли додаткові пояснення, у яких він зазначив, що жоден закон не встановлює для судів першої та апеляційної інстанції завдання забезпечення уніфікації судової практики, тому у суду відсутній обов`язок враховувати висновки щодо застосування норми права, що викладені у рішеннях будь-якого суду, окрім як Верховного Суду.

31.07.2025 від представника позивача до суду надійшло клопотання про долучення доказів.

04.08.2025 від представника відповідача до суду надійшло заперечення на клопотання про долучення доказів, яке мотивоване тим, що поведінка ставить під сумнів належну процесуальну обачність позивача та може свідчити про намагання вплинути на хід розгляду справи шляхом вибіркового і несвоєчасного подання доказів.

Ухвалою від 11.11.2024 позовну заяву залишено без руху. На усунення недоліків позову позивач подав заяву від 21.11.2024 та долучив квитанцію про сплату судового збору.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 246 КАС України, суд зазначає, що ухвалою від 25.11.2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі доказами.

05.12.2024 представник відповідача позивача подав до суду клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, у зв`язку з необхідністю повного та всебічного з`ясування обставин у справ.

У частині 6 статті 262 КАС України визначено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статею 263 вказаного Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд зазначає, що у клопотанні представника відповідача не зазначено конкретних обставин у справі, для з`ясування яких необхідно перейти до розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Крім цього, представник відповідача не обґрунтував неможливість повного та всебічного встановлення усіх обставин без проведення судового засідання з викликом сторін.

Суд звертає увагу на те, що представник відповідача вправі викласти свої міркування та аргументи у процесуальних заявах по суті справи.

У зв`язку з викладеним, суд вважає зазначене клопотання представника відповідача безпідставним та необґрунтованим, а тому у його задоволенні необхідно відмовити повністю.

Оскільки у задоволенні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відмовлено повністю, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Суд дослідив матеріали справи, всебічно і повно з`ясував усі фактичні обставини, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті та встановив таке.

21 березня 2024 року до Міжрегіонального управління було подано повідомлення про нещасний випадок, що стався 21 березня 2024 року о 08:30 з ОСОБА_1 , слюсарем-ремонтником ВП «Монтажнопрохідницьке управління» ДПІ «Львіввугілля» зі смертельним наслідком.

Наказом Міжрегіонального управління від 22 березня 2024 року №474/3X «Про утворення комісії для спеціального розслідування нещасного випадку» утворено комісію для з`ясування обставин і причин настання нещасного випадку зі смертельним наслідком.

15 квітня 2024 року Міжрегіональним управлінням відповідно до Конвенції Міжнародної організації праці від 1947 року №81 «Про інспекцію праці у промисловості та торгівлі», Постанови №303, наказу Міністерства економіки України від 16 червня 2023 №5782 «Про здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) протягом періоду воєнного стану», Порядку №337 та на підставі абзацу дев`ятого частини першої статті 6 Закону №877, окремого доручення Голови Державної служби України з питань праці від 19 червня 2023 року №Д-81/1/2.1-23а та у зв`язку з настанням нещасного випадку зі смертельним наслідком, що стався зі слюсарем-ремонтником Відокремленого підрозділу «Монтажнопрохідницьке управління» ДП «Львіввугілля» 21 березня 2024 року видано наказ №139/ЗХ-ЗК від 12 квітня 2024 року та направлення №ЗХ/1/6045-24 від 15 квітня 2024 року, яким уповноважено інспекторів на проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки на предмет додержання вимог законодавства про працю, у сфері охорони праці, гігієни праці з урахуванням частини третьої статті 16 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» у ВП «Монтажнопрохідницьке управління» ДП «Львівугілля» у період з 17 квітня 2024 року по 30 квітня 2024 року.

17 квітня 2024 року на ВП «Монтажнопрохідницьке управління» ДП «Львіввугілля» прибули посадові особи Міжрегіонального управління, а саме: заступниця начальника відділу з питань праці північного регіону Управління інспекційної діяльності у Львівській області Міжрегіонального управління Климчук Наталія Анатоліївна, головний державний інспектор відділу з питань безпеки праці північного регіону Управління інспекційної діяльності у Львівській області Міжрегіонального управління Мороз Євген Петрович, головний державний інспектор сектору нагляду у вуглевидобувній промисловості відділу гірничого нагляду Міжрегіонального управління Ревун Андрій Миколайович за адресою Львівська область, Червоноградський район, місто Червоноград, вулиця Святого Володимира, будинок 4А для проведення позапланового заходу зі здійснення державного контролю у формі перевірки та пред`явили в.о. начальника ВП «Монтажнопрохідницьке управління» ДП «Львіввугілля» направлення про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), яке видано на виконання наказу Міжрегіонального управління №139/3X-3К від 15 квітня 2024 року.

У зв`язку із недопуском вищевказаних осіб до проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на ВП «Монтажнопрохідницьке управління» ДП «Львіввугілля», представники Міжрегіонального управління 23 квітня 2024 року повторно прибули на територію об`єкта відвідування з метою здійснення позапланової перевірки, надавши в.о. начальника ВП «Монтажнопрохідницьке управління» ДП «Львіввугілля» Паляниці Ігорю Олександровичу належним чином оформлене та підписане заступником начальника Вакулою А.Я. направлення на проведення даного заходу №ЗХ/1/6045-24 від 15 квітня 2024 року.

У зв`язку з недопуском посадових осіб до проведення позапланового заходу нагляду (контролю) посадовими особами було складено Акт про неможливість проведення заходу державного контролю № ЗХ/ЛВ/11521/083-259/НП від 23 квітня 2024 року.

Оскільки, даний Акт не був підписаний представником Позивача, то копія цього акту надіслана об`єкту відвідування рекомендованим листом з повідомленням про вручення 373, про що зазначено в самому Акті.

У зв`язку з тим, що посадовими особами ВП «Монтажнопрохідницьке управління» ДП «Львіввугілля» не надано доступ до виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта перевірки, в яких використовується наймана праця, чим порушено ст. 259 КЗпП України, а саме створено перешкоди для проведення заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю, на підставі вищезазначеного Акту, посадовою особою Міжрегіонального управління 25.07.2024 року винесено постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №ЗХ/ЛВ/11521/083-259/НП-ФС.

Позивач, не погоджуючись із вищевказаною постановою про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до преамбули Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V) цей Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

В цьому випадку слід наголосити, що Закон № 877-V визначає основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, а як слідує з тлумачення поняття принцип - це твердження, яке сприймається як головне, важливе, суттєве, неодмінне або, принаймні, бажане.

Статтею 1 Закону № 877-V встановлено, що державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Відповідно до статті 2 Закону № 877-V заходи контролю здійснюються, зокрема органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами. Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

ВІдтак, органи державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення в першу чергу повинні ураховувати особливості правового регулювання, визначені законами у відповідній сфері та міжнародними договорами, одночасно звертаючи увагу на правила перелічені в частині п`ятій статті 2 Закону № 877-V та, якщо певні правовідносини не врегульовані законами у відповідній сфері та міжнародними договорами звертатись до інших норм Закону № 877-V.

Закону, який би регулював правовідносини зі здійснення державного нагляду (контролю) у сфері дотримання законодавства про працю та зайнятість населення на цей час немає, а тому спеціальним законодавчим актом, який регулює ці правовідносини є Закон №877-V незважаючи на те, що він регулює правовідносини зі здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності для багатьох органів контролю.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 31 січня 2019 року у справі № 809/799/17, від 09 липня 2020 року у справі № 818/585/17.

Згідно з ч. 10 ст. 4 Закону № 877-V посадові особи органу державного нагляду (контролю) з метою з`ясування обставин, які мають значення для повноти проведення заходу, здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, огляд територій або приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності, а також будь-яких документів чи предметів, якщо це передбачено законом.

Відповідно до ст. 6 Закону № 877-V підставою для здійснення позапланового заходу є, зокрема звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Відповідно до Постанови №303 припиняється проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 "Про введення воєнного стану в Україні".

Пунктом 2 Постанови №303 передбачено, що за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

Згідно зі ст. 16 Закону № 2136 у період дії воєнного стану центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, та його територіальні органи можуть здійснювати за заявою працівника або профспілки позапланові заходи державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання та фізичними особами, які використовують найману працю, в частині додержання вимог цього Закону, а також з питань виявлення неоформлених трудових відносин та законності припинення трудових договорів.

Відповідно до абз. 5, 8, 9, 10 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" підставою для здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) є:

- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

- доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

- настання аварії, пожежі, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання;

- за рішенням суду.

Статтею 259 Кодексу законів про працю України визначено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктами 1, 7 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою КМУ від 11 лютого 2015 року №96 (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується КМУ через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб. Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

В абзаці 9 частини першої статті 6 Закону № 877-V зазначено, що під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Це положення покликане запобігти зловживанням державними органами з питань праці у проведенні перевірок з ширшим обсягом питань.

Згідно із ч. 1 ст. 7 Закону №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід та предмет перевірки.

Відповідно до ч. 2 вказаної статті Закону №877-V на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Частиною 3 ст. 7 Закону № 877-V визначено, що у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються, зокрема, предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Підставою для проведення позапланової перевірки (інспекційного відвідування) позивача стало додержання законодавства у сферах охорони праці, гігієни праці у зв`язку з настанням нещасного випадку зі смертельним наслідком, що стався зі слюсарем-ремонтником Відокремленого підрозділу «Монтажнопрохідницьке управління» ДП «Львіввугілля».

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 3 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами, зокрема пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності.

Тобто, підставою для проведення перевірки стала смерть працівника позивача на робочому місці та через це необхідність перевірки у сферах охорони праці, гігієни праці на виявлення обставини (підстав), що стали причиною смерті працівника позивача, та їх усунення.

У постанові від 24.09.2023 у справі №620/18817/21 Верховний Суд виснував:

« 33. Частиною першої статті 8 Закону №877-V установлено, що орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю), зокрема, має право надавати (надсилати) суб`єктам господарювання обов`язкові для виконання приписи про усунення порушень і недоліків.

34. Отже, виходячи із основних засад та принципів, визначених Законом №877-V позапланова перевірка є особливою формою контролю, спрямованого на попередження у майбутньому подій, що передували нещасному випадку, що здійснюється незалежно від інших заходів, що зазвичай проводяться у таких випадках.

35. Водночас, основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров`я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці, визначені Законом України від 14 жовтня 1992 року №2694-ХІІ "Про охорону праці" (далі - Закон №2694-ХІІ), який регулює за участю відповідних органів державної влади відносини між роботодавцем і працівником з питань безпеки, гігієни праці та виробничого середовища і встановлює єдиний порядок організації охорони праці в Україні.

36. Цим же Законом №2694-ХІІ передбачено відшкодування шкоди у разі ушкодження здоров`я працівників або у разі їх смерті (стаття 9) та запроваджено процедуру розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій (стаття 22).

37. Так, за приписами частин першої, другої статті 22 Закону №2694-ХІІ роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування....

41. За правилами пункту 10 Порядку №337 спеціальному розслідуванню, підлягають, зокрема, нещасні випадки із смертельними наслідками.

42. Держпраці та/або її територіальним органом утворюється комісія із спеціального розслідування (далі - спеціальна комісія). Спеціальна комісія утворюється протягом одного робочого дня після отримання від роботодавця письмового повідомлення про нещасний випадок або за інформацією, отриманою з інших джерел (органу досудового розслідування, звернень потерпілого або членів його сім`ї чи уповноваженої ними особи, первинних організацій і територіальних об`єднань профспілок) (пункт 14 Порядку №337).

43. Обов`язки та права такої комісії визначені пунктами 33,38 Порядку №337.

…

52. Ураховуючи те, що за приписами Закону №877-V, діяльність органів державного контролю є превентивною і, у першу чергу, спрямована на виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства шляхом вжиття відповідних заходів реагування, до яких відносяться і позапланові перевірки, Верховний Суд дійшов висновку, що проведення спеціального розслідування відповідно до приписів Порядку №337 жодним чином не впливає на обов`язок контролюючого органу організувати окрему позапланову перевірку з підстав, передбачених статтею 6 Закону №877-V та не обмежує в часі проведення такого заходу».

Щодо ненадання копії наказу Міжрегіонального управління №139/ЗХ-ЗК від 15 квітня 2024 року, відсутності підпису заступника начальника ОСОБА_2 на направленні на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) та незазначення в направленні конкретних питань, по яких проводитиметься позаплановий захід державного нагляду (контролю), суд зазначає наступне.

Направлення на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) №3X/1/6045-24 від 15 квітня 2024 року було засвідчено заступником начальника Міжрегіонального управління Вакулою А.Я. за допомогою кваліфікованого електронного підпису та скріплено електронною печаткою.

Згідно з частиною четвертою статті 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

Відповідно до частини 5 статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронна копія електронного документа засвідчується у порядку, встановленому законом.

Згідно з частиною 6 статті 7 даного Закону копією документа на папері для електронного документа є візуальне подання електронного документа на папері, яке засвідчене в порядку, встановленому законодавством.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України від 05 квітня 2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон №877-V) суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Згідно з приписами частини першої статті 7 Закону № 877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Частиною другою статті 7 Закону № 877 передбачено, що на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Згідно з частиною третьою статті 7 Закону №877 у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Положеннями частини четвертої статті 7 Закону № 877 встановлено, що посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Відповідно до частини п`ятої статті 7 Закону № 877 перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Відтак, дана норма не передбачає надання для ознайомлення суб`єкту господарювання інших документів, крім направлення на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю).

Суд встановив, що факт надання вищезазначеного направлення в.о. начальника ВП «Монтажнопрохідницьке управління» ДП «Львіввугілля» Паляниці Ігорю Олександровичу 23 квітня 2024 року зафіксовано за допомогою засобів відеотехніки, що підтверджується відповідними матеріалами відеозапису, про що зроблена відповідна відмітка в Акті про неможливість проведення заходу державного контролю № ЗХ/ЛВ/11521/083-259/НП від 23 квітня 2024 року. На даному відеозаписі чітко видно, що посадова особа Міжрегіонального управління Климчук Наталія Анатоліївна вручає належним чином оформлене та підписане заступником начальника Вакулою А.Я. направлення на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) Позивачу, який, у свою чергу, ознайомлюється зі змістом даного документа.

Повторна спроба здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) з пред`явленням належним чином оформленого направлення була реалізована в межах встановленого наказом №139/ ЗХ-ЗК від 15 квітня 2024 року строку проведення перевірки (з 17 квітня по 30 квітня 2024 року), що відповідає вимогам частини четвертої статті 7 Закону №877-V.

Суд зазначає, що з`ясування причин настання нещасних випадків та запобігання їм у майбутньому потребує максимальної залученості як органу контролю, так і роботодавця.

У направленні про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) було окреслено, що підставою здійснення заходу є абз. 9 ч. 1 ст. 6 Закону №877-V (настання аварії, пожежі, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання) у зв`язку з настанням смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку. Аналогічна підстава визначена і у наказі на проведення перевірки.

Зважаючи на вищевикладене, суд зазначає, що ненадання копії наказу Міжрегіонального управління №139/ЗХ-ЗК від 15 квітня 2024 року, відсутність підпису заступника начальника ОСОБА_2 на направленні на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) та незазначення в направленні конкретних питань, по яких проводитиметься позаплановий захід державного нагляду (контролю) не можуть слугувати підставою для недопуску посадових осіб відповідача до здійснення перевірки.

Щодо невнесення запису до журналу реєстрації перевірок, суд зазначає наступне.

У зв`язку з ненаданням Позивачем доступу до виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта перевірки, у яких використовується наймана праця, внесення запису про цей захід контролю в журнал реєстрації перевірок було неможливим незалежних від Міжрегіонального управління причин - внаслідок ненадання Позивачем такого журналу.

Такий висновок підтверджується також правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 14 березня 2024 року у справі № 420/17217/21:

«Отже, обов`язок інспектора праці по внесенню вказаного запису до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування може бути виконаний лише за умови надання інспектору такого журналу об`єктом відвідування».

Окрім цього, Верховний Суд у постанові від 04 листопада 2021 року у справі №806/2592/17 вказав:

«Отже, суд першої інстанції дійшов вірних висновків, що невнесення перевіряючими відомостей до журналу реєстрації заходів державного нагляду є підставою для не допуску до перевірки, однак не може бути однозначною підставою для анулювання її результатів».

Отже, відсутність запису в журналі реєстрації перевірок не може слугувати підставою для визнання дій Міжрегіонального управління неправомірними чи анулювання результатів перевірки.

Як вже зазначав суд, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 24 серпня 2023 року у справі № 620/18817/21 вказав:

Ураховуючи те, що за приписами Закону №877-V, діяльність органів державного контролю є превентивною і, у першу чергу, спрямована на виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства шляхом вжиття відповідних заходів реагування, до яких відносяться і позапланові перевірки, Верховний Суд дійшов висновку, що проведення спеціального розслідування відповідно до приписів Порядку №337 жодним чином не впливає на обов`язок контролюючого органу організувати окрему позапланову перевірку з підстав, передбачених статтею 6 Закону №877-V та не обмежує в часі проведення такого заходу.

Наведений у пункті 49 Порядку №337 перелік документів, що відносяться до матеріалів спеціального розслідування, не є вичерпним і законодавець жодним чином не забороняє одночасно або попередньо провести позапланову перевірку установи з приводу нещасного випадку, що стався, та надалі долучити ці документи до матеріалів такого розслідування. Питання хронології подій, що передують складанню акта про нещасний випадок та акта про результати проведення позапланового заходу, вирішуються виходячи із процедури, що встановлена саме для такого виду заходу. Це означає, що позапланова перевірка проводиться автономно, а на її висновки не впливають тривалість проведення та розслідування.

Отже, аналіз наведених норм законодавства, дає підстави для висновку, що приписами Порядку №337 урегульовані наступні процедури: проведення розслідування нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві; облік таких випадків. Наслідком такого розслідування є складання відповідного акта, згідно з яким у певної категорії осіб виникає можливість реалізації права на страхові виплати у разі смерті потерпілого (частина перша статті 35 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування»).

Натомість, приписами абзацу 9 частини першої статті 6 Закону №877-V смерть потерпілого внаслідок нещасного випадку є однією із підстав для здійснення позапланових заходів органом державного нагляду (контролю). І на проведення цього заходу жодним чином не впливають результати інших процедур, проведення яких передбачені чинним законодавством у таких випадках.

Таким чином, за предметом регулювання у контексті аналізу наведених норм законодавства, позапланова перевірка та спеціальне розслідування є самостійними, обов`язковими заходами, умовою проведення яких є, зокрема, факт настання нещасного випадку, що призвів до смерті працівника. Водночас проведення жодного із зазначених заходів, не залежить від результатів іншого, так як вони проводяться незалежно один від одного, на підставі різних нормативно-правових актів, мають різну мету, різні організаційні процедури та наслідки.

Суд також зазначає, що питання взаємозв`язку смерті працівника та діяльності підприємства безпосередньо не вирішується під час проведення позапланових перевірок, так як норми Закону №877-V, зобов`язують контролюючий орган насамперед перевірити причини, за яких такий випадок стався та вжити відповідних заходів, з метою запобігання таких подій у майбутньому.

Таким чином, норми Закону № 877-V та Порядку № 337 не забороняли Відповідачу проводити позапланові перевірки до завершення спеціального розслідування нещасного випадку.

Суд наголошує на тому, що у позовній заяві позивач посилається на лікарське свідоцтво про смерть ОСОБА_1 №005/2024 від 21.03.2024 Комунального закладу Львівської обласної ради Львівське обласне бюро судово-медичної експертизи, а також позивачем подано документ "Лікарське свідоцтво про смерть ОСОБА_1 ", незважаючи на те, що вказаним документом долучено свідоцтво про смерть НОМЕР_1 , видане Червоноградським РАЦСом.

Отже, суд висновує про те, що доручення вказаного лікарського свідоцтва про смерть ОСОБА_1 №005/2024 від 21.03.2024 із клопотанням від 31.07.2025 є виправленням помилки позивача щодо долучення доказів, а не вибіркового і несвоєчасного подання доказів, а тому у задоволенні клопотання відповідача про неврахування лікарського свідоцтва про смерть ОСОБА_1 №005/2024 від 21.03.2024 Комунального закладу Львівської обласної ради Львівське обласне бюро судово-медичної експертизи слід відмовити .

Суд повторно наголошує на тому, що відповідно до абз. 5, 8, 9, 10 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" підставою для здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) є:

- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

- доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

- настання аварії, пожежі, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання;

- за рішенням суду.

Порядок та підстави проведення позапланових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) визначені статтею 6 Закону №877, відповідно до абзацу 9 частини першої якої, підставою для здійснення позапланових заходів є, зокрема, настання аварії, пожежі, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

При цьому суд погоджується із доводами відповідача про те, що для ініціювання позапланового заходу достатнім є сам факт настання смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано із діяльністю суб`єкта господарювання, тобто тією чи іншою мірою стосується діяльності такого суб`єкта.

Нещасний випадок може бути визнаний таким, що пов`язаний із господарською діяльністю підприємства, якщо він: відбувся в межах території, що знаходиться у власності, володінні або користуванні підприємства; має відношення до загальної організації роботи підприємства, включаючи побутові, технічні чи інші допоміжні аспекти.

Отже, враховуючи те, що смерть працівника сталася на виробничій території ВП «Монтажнопрохідницьке управління» ДП «Львіввугілля», під час здійснення працівником його трудових функцій, констатується, що факт смерті працівника пов`язана із господарською діяльністю ВП «Монтажнопрохідницьке управління» ДП «Львіввугілля», яке є роботодавцем потерпілого, а відтак наявна підстава для здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю).

Таким чином, посадові особи відповідача мали право досліджувати питання, що належали до предмету перевірки і одержувати пояснення, довідки, документи, матеріали, відомості з таких питань.

Суд зазначає, що з`ясування питань дотримання вимог законодавства у сфері охорони праці, гігієни праці у діяльності позивача не було виходом за межі питань, що стали причиною позапланової перевірки, оскільки дозволяло підтвердити або виключити порушення вимог законодавства, які могли вплинути на настання смерті працівника товариства.

Крім того, рішенням Червоноградського міського суду Львівської області від 14.11.2024 у справі №459/1483/24 відмовлено у задоволенні позову в.о. начальника ВП Монтажнопрохідницьке управління ДП "Львіввугілля" Паляниці І.О. При цьому, судом встановлено, що у позивача були відсутні законні підстави не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю).Суд також зазначив, що питання взаємозв`язку смерті працівника та діяльності підприємства безпосередньо не вирішується під час проведення позапланових перевірок, так як норми Закону №877-V, зобов`язують контролюючий орган насамперед перевірити причини, за яких такий випадок стався та вжити відповідних заходів, з метою запобігання таких подій у майбутньому. Відмова в доступі посадових осіб органу, який здійснює перевірку до місць провадження діяльності суб`єкта господарювання, об`єктів, що використовуються суб`єктом господарювання при провадженні діяльності є створення перешкод під час проведення посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або його територіального органу перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці. Аналогічні висновки викладено Верховним Судом у постанові від 10 лютого 2022 року у справі № 420/4154/19.

Відповідно до ст.78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов до висновку про необгрнутованість та безпідставність позовних вимог.

Статтею 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, довести правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в адміністративному судочинстві зобов`язаний суб`єкт владних повноважень.

З огляду на все викладене вище та виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд доходить висновку, що позовні вимоги до задоволення не підлягають.

Відповідно до статті 139 КАС України, судові витрати стягненню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 72,77,94, 241 -246, 262, 295 КАС України , суд

в и р і ш и в :

У задоволенні позову відмовити повністю.

Судові витрати стягненню не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

СуддяКарп`як Оксана Орестівна