Справа № 756/12304/25
Суддя: Діденко Є. В.
Дата ухвалення: 2025-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Оболонський районний суд міста Києва
Провадження № 2-а/756/191/25
УХВАЛА

про залишення позову без руху

18 серпня 2025 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду міста Києва Діденко Є.В., під час вирішення питання про відкриття провадження у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа - тимчасово виконуючий обов`язки начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , про визнання дій протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

у с т а н о в и в:

13 серпня 2025 року до суду надійшла вказана позовна заява, у якій позивач просить суд визнати протиправною та скасувати постанову № 2021 від 17.07.2025 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу 17000 грн. за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, а провадження - закрити.

У позові заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Клопотання обґрунтоване тим, що позивач з 19.07.2025 р. по 07.08.2025 р. змушений був разом зі своєю дружиною терміново виїхати до Хмельницької області, де проживає теща позивача, оскільки вона дуже хвора та потребувала термінової допомоги, що може підтвердити дружина позивача, та копії медичних документів.

Перевіривши позовну заяву й додані до неї матеріали, суд дійшов висновку про залишення її без руху, виходячи з такого.

Частинами 1, 2 ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У Рішенні від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 Конституційний Суд України зазначив, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя. Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

У постанові Верховного Суду у складі колегії Касаційного адміністративного суду від 17.09.2020 року у справі № 640/12324/19 зазначено, що причина пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Незвернення до суду з адміністративним позовом за захистом свої прав через неналежне використання своїх процесуальних прав не є поважною причиною пропуску строку.

Як свідчать доводи позову та надані матеріали, копію постанови позивач отримав 17.07.2025 року, коли на нього було накладено адміністративне стягнення, і йому було про це відомо. Відповідно останнім днем строку звернення до суду з позовом про оскарження цієї постанови було 28 липня 2025 року.

Позов поданий поштовим зв`язком 09.08.2025 року.

На підтвердження доводів заяви про поновлення строку, позивачем надано суду копію медичної виписки з картки стаціонарного хворого, відповідно до якої ОСОБА_3 перебувала на стаціонарному лікуванні у Клінічна лікарня «Феофанія» з 16.07.2024 р. по 22.07.2024 р., висновки медичних досліджень вказаної особи за 2024 рік, копію актового запису про шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 від 25.11.2010 р.

Надаючи оцінку доводам заяви щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду у цій справі, суд зазначає, що надані позивачем документи не підтверджують наявності у позивача об`єктивних (або хоча би поважних) обставин, які би унеможливлювали пред`явлення ним позову у визначений законом строк. Надані суду медичні документи не стосуються встановленого законом строку на оскарження постанови, і в будь-якому випадку не підтверджують об`єктивної неможливості подання позову саме позивачем у цій справі.

У зв`язку з цим, суд приходить до висновку, що доводи заяви про поновлення строку на звернення до суду зводяться до того, що позивач сам неналежно використовував свої процесуальні права. Будь-яких об`єктивних причин, які би заслуговували на увагу та свідчили про поважність пропуску строку для звернення до суду, у заяві не наведено і доказів цього не надано.

Крім того, суд звертає увагу, що навіть з моменту пропуску строку минуло більше місяця, що у порівнянні з тривалістю встановленого законом строку звернення до суду у цій категорії справ, є значним.

Оскільки суд не вважає поважними причини пропуску строку звернення до суду, які наведені позивачем, позов слід залишити без руху, та надати строк для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Протягом вказаного строку, позивач має право вказати інші підстави для поновлення строку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 122, 123, 161, 169, 286 КАС України, суддя -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа - тимчасово виконуючий обов`язки начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , про визнання дій протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху, та надати позивачу строк на усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У випадку, якщо недоліки позовної заяви у встановлений строк не будуть усунуті, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Є.В. Діденко