Справа № 320/40978/25
Суддя: Скрипка І.М.
Дата ухвалення: 2025-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у забезпеченні позову

14 серпня 2025 року Київ № 320/40978/25

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Скрипки І.М., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про забезпечення позову до подання позовної заяви,

в с т а н о в и в:

14.08.2025 через підсистему «Електронний суд» звернулося акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Просили вжити заходи забезпечення позову до набрання законної сили рішенням суду у справі за позовом АТ «НАЕК «Енергоатом» до Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості України, Міністерства оборони України про визнання протиправними та скасування наказів Мінстратегпрому від 18.06.2025 № 1-ДР «Про виключення акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» з електронного реєстру учасників відбору та виконавців державних контрактів (договорів)» та від 26.06.2025 № 84 «Про виключення акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» з переліку підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану», шляхом зупинення дії наказів Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості України від 18.06.2025 № 1-ДР «Про виключення акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» з електронного реєстру учасників відбору та виконавців державних контрактів (договорів)» та від 26.06.2025 № 84 «Про виключення акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» з переліку підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану».

Відповідно до пункту 1 частини першої, частини другої статті 153 Кодексу адміністративного судочинства України, заява про забезпечення позову подається до подання позовної заяви до суду, до якого має бути подано позов за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

У разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен подати відповідну позовну заяву протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

За правилами частини першої статті 154 Кодексу адміністративного судочинства України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

В обґрунтування заяви заявник зазначає, що відповідно до пункту 102 розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про виконавче провадження» зупиняється у період дії воєнного стану в Україні, введеного згідно з Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IX, вчинення виконавчих дій у виконавчих провадженнях з виконання рішень (крім рішень за позовами фізичних осіб про стягнення заробітної плати, грошового забезпечення військовослужбовців, його перерахунку, щодо забезпечення військовослужбовців житлом), боржниками за якими є підприємства оборонно-промислового комплексу, визначені в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, органи військового управління, з`єднання, військові частини, вищі військові навчальні заклади, військові навчальні підрозділи закладів вищої освіти, установи та організації, які входять до складу Збройних Сил України, рішень про стягнення з фізичної особи заборгованості за житлово-комунальні послуги на території територіальних громад, що належать до територій, на яких ведуться активні бойові дії, або тимчасово окупованих територій відповідно до переліку, затвердженого центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику з питань тимчасово окупованої російською федерацією території України, або якщо стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги здійснюється щодо нерухомого майна, яке є місцем постійного проживання такої фізичної особи і було знищено або пошкоджено внаслідок воєнних (бойових) дій.

Порядком визначення підприємств оборонно-промислового комплексу, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану (далі Порядок № 101), який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 04.02.2023 № 101, встановлено процедуру визначення підприємств оборонно-промислового комплексу, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану. 31.07.2024 АТ «НАЕК «Енергоатом», керуючись Порядком № 233, звернулося до Мінстратегпрому із заявою про включення суб`єкта господарювання до електронного реєстру учасників відбору та виконавців державних контрактів (договорів), внесення до нього суб`єктів господарювання.

На підставі цієї заяви Мінстратегпром прийняв наказ від 31.07.2024 № 231-ДСК «Про внесення акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» до електронного реєстру учасників відбору та виконавців державних контрактів (договорів)» (далі Наказ № 231-ДСК, копія наказу у заявника відсутня).

У зв`язку із цим 01.08.2024 АТ «НАЕК «Енергоатом», керуючись Порядком № 101, звернулося до Мінстратегпрому із заявою про включення його до переліку підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану.

Наказом Мінстратегпрому від 02.08.2024 № 95 (далі Наказ № 95) АТ «HAEK «Енергоатом» включено до переліку підприємств оборонно-промислового комплексу, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану, відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 04.02.2023 № 101.

На цій підставі органами Державної виконавчої служби, які знаходяться у місті Києві, було зупинено 289 виконавчих проваджень, боржником у яких було АТ «НАЕК «Енергоатом», на суму: 352 461 491,39 грн, 7 040 682,60 євро та 1 872,50 дол. США.

18.06.2025 Мінстратегпром видав наказ № 1-ДР «Про виключення акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» з електронного реєстру учасників відбору та виконавців державних контрактів (договорів)» (далі Наказ № 1-ДР).

26.06.2025 Мінстратегпром видав наказ № 84 «Про виключення Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» з переліку підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану» (далі Наказ № 84). 27.06.2025 Мінстратегпром листом № 1.2-4.3.1/5394-25 направлено заявнику копії зазначених наказів.

У зв`язку з виключенням позивача з переліку підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану, починаючи з 26.06.2025 органами Державної виконавчої служби, які знаходяться у місті Києві, було поновлено 289 виконавчих проваджень та відкрито 3 виконавчі провадження, боржником у яких було АТ «НАЕК «Енергоатом», на суму: 367 143 539,29 грн, 7 390 544,59 євро та 1 872,50 дол. США.

09.07.2025 та 10.07.2025 після поновлення виконавчих проваджень у примусовому порядку було списано з рахунку позивача 128 202 527,38 грн та щодня існує ризик списання: 238 941 011,91 грн, 7 390 544,59 євро та 1 872,50 дол. США.

Уважаючи накази № 1-ДР та № 84 незаконними, необґрунтованими та безпідставними, заявник планує звернутися у строк, визначений частини другої статті 153 Кодексу адміністративного судочинства України, до Київського окружного адміністративного суду з позовом із таким предметом визнання протиправними та скасування наказів № 1-ДР та № 84.

Про необхідність вжиття заходів забезпечення позову заявник зазначив, що для гарантованого недопущення можливого порушення законодавства, ураховуючи, що невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів позивача, за існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення у справі, наявні достатні та об`єктивні підстави для забезпечення позову, із наведених підстав.

Окремо зазначили, що тимчасове припинення АТ «НАЕК «Енергоатом» погашення боргових зобов`язань, для стягнення яких відкрито процедуру виконавчого провадження, у період воєнного стану є обґрунтованою стратегією для збереження ресурсів, які використовуватимуться для потреб, пов`язаних із безпекою, обороною та енергетичною стабільністю нашої країни. Інакше кажучи, в умовах війни Держава мусить зробити і зробила вибір щодо пріоритетності використання обмежених фінансових ресурсів заради самого виживання країни та досягнення Перемоги та Миру. Завдяки мораторію АТ «НАЕК «Енергоатом» спрямовує наявні ресурси на підтримку виробничих процесів і виконання державних замовлень, а не, на жаль, на задоволення вимог кредиторів у цей надзвичайно складний період. Це забезпечує безперервність роботи та стабільність, що є ключовими факторами для успішного виконання державних завдань.

Крім того, зазначили, що введення тимчасового мораторію на задоволення вимог кредиторів створює тимчасовий люфт для АТ «НАЕК «Енергоатом», дозволяючи зосередитись на стабілізації фінансового стану без постійного тиску, пов`язаного з виконанням боргових зобов`язань. Цей період дає змогу товариству розробити антикризову стратегію, переглянути бізнес-процеси та шукати шляхи реструктуризації та погашення боргів. Під час воєнного стану інтереси держави мають пріоритет над інтересами окремих кредиторів. Відтермінування (тимчасове призупинення) стягнення боргів не означає їх непогашення у майбутньому, а лише створює умови для подальшого врегулювання спірних правовідносин між суб`єктами господарювання без загрози для державних інтересів.

Вказали, що фінансові труднощі такого стратегічного підприємства, як АТ «НАЕК «Енергоатом», можуть мати ланцюговий негативний ефект на суміжні галузі та економіку країни загалом. Підтримка таких підприємств у період воєнного стану через мораторій на погашення боргових зобов`язань сприяє стабільності та швидшому відновленню економіки після завершення бойових дій.

Пояснили, що за таких обставин, накази Мінстратегпрому № 1-ДР та № 84 призвели до того, що зупинені на підставі мораторію виконавчі провадження були поновлені, як наслідок виникла зрозуміла загроза правам заявника списання у будь-який момент з рахунків позивача 238 941 011,91 грн, 7 040 682,60 євро та 1 872,50 дол. США.

Вказали, що у випадку списання цих коштів та у подальшому задоволення судом позову, визнання протиправними та скасування наказів № 1-ДР та № 84, заявник не матиме жодної можливості повернути списані кошти, оскільки вони будуть перераховані на законній підставі наявність не зупиненого виконавчого провадження. У такому випадку задоволення позову не призведе до відновлення прав заявника.

Зазначили, що у цьому випадку вжиття заходів забезпечення адміністративного позову є співмірним заявленим позовним вимогам та обставинам справи. Вжиття заходів забезпечення позову про зупинення дії оскаржуваних наказів не скасовує чинність останнього, а лише тимчасово відновлює дію мораторію для заявника, та не зумовлює фактичного вирішення спору по суті, а спрямоване лише на збереження існуючого становища до розгляду справи по суті.

Уважають, що невжиття заходів забезпечення позову унеможливить ефективний захист або поновлення порушених прав та інтересів заявника.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, суд звертає увагу на таке.

За положеннями статті 150 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

При цьому, частиною другою статті 150 Кодексу адміністративного судочинства України передбачений вичерпний перелік підстав для вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, а суд повинен, виходячи з конкретних доказів, встановити, чи існує хоча б одна з названих підстав, і оцінити, чи не може застосування заходів забезпечення позову завдати більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти.

Для задоволення судом поданої заявником заяви про забезпечення адміністративного позову останній має довести, що невжиття обраних заходів призведе хоча б до одного з наслідків, передбачених частиною другою статті 150 Кодексу адміністративного судочинства України.

Виходячи із системного аналізу зазначених приписів, убачається, що застосування заходів забезпечення позову можливе лише у випадку існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам заявника до ухвалення рішення в адміністративній справі, або якщо захист цих прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, а також наявність ознак, які свідчать про очевидність протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень. При цьому небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам заявника має бути очевидною.

Отже метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів заявника від можливих недобросовісних дій з боку суб`єкта владних повноважень, щоб забезпечити заявнику реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на його користь, у тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Перевіривши зазначені в заяві про забезпечення позову доводи на предмет їх відповідності викладеним нормам та обставинам, суд доходить висновку про необґрунтованість заяви про забезпечення позову та про відсутність підстав для її задоволення, оскільки вжиття таких заходів вимагатиме фактично розглянути спір по суті, який заявник має намір подати до суду, з установленням усіх фактичних обставин справи.

Важливим для врахування є те, що у межах розгляду цієї заяви, судом не може даватись оцінка правомірності/протиправності наказів, які заявник має намір оскаржити до суду, оскільки встановлення очевидності ознак їх протиправності без розгляду справи по суті, є неприпустимим, адже саме під час розгляду спору по суті, учасниками справи надаються відповідні докази на підтвердження своєї правової позиції, забезпечується принципи змагальності та рівності учасників справи.

Слід відмітити, що забезпечення адміністративного позову є крайнім заходом, вжиття якого можливе виключно за наявності підстав вважати, що рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень є очевидно протиправними.

При цьому, на час розгляду заяви, судом не встановлено підстав для застосування положень пункту 102 розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про виконавче провадження», за наявності чинних наказів Мінстратегпрому від 18.06.2025 № 1-ДР «Про виключення акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» з електронного реєстру учасників відбору та виконавців державних контрактів (договорів)» та від 26.06.2025 № 84 «Про виключення акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» з переліку підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану».

За вказаних обставин, суд доходить висновку про відсутність підстав для вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви.

Ураховуючи наведене та керуючись статтями 150-154, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

у задоволенні заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви відмовити - відмовити.

Копію ухвали надіслати (видати) особі, яка подала заяву.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвалу про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Скрипка І.М.