Справа № 379/1018/25
Суддя: Разгуляєва О. В.
Дата ухвалення: 2025-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Єдиний унікальний номер: 379/1018/25
Провадження № 2-а/379/23/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2025 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області, в складі головуючого судді Разгуляєвої О.В. розглянувши у порядку спрощеного провадження без виклику (повідомлення) сторін у відкритому судовому засіданні в приміщенні Таращанського районного суду Київської області, адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківського РУ ГУ ДСНС України у Київській області, Головного управління ДСНС України у Київській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення серія КХ №001904 від 30.05.2025,

У С Т А Н О В И В:

09 червня 2025 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою, просила визнати протиправною та скасувати постанову серії КХ № 001904 від 30.05.2025 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185-14 КУпАП, у вигляді штрафу в сумі 3417 грн; провадження у справі відносно позивача за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-14 КУпАП, - закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення; судові витрати по сплаті судового збору в сумі 605,60 грн стягнути з відповідачів.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 30.05.2025 провідним інспектором ВЗНС Білоцерківського РУ ГУ ДСНС України у Київській області Крупкою М.Г. винесено постанову серії КХ № 001904 про притягнення позивачки до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 185-14 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3417 гривень. Як вбачається з даної постанови, 28 травня 2025 року близько о 13 години 00 хвилин за адресою: Київська область, Білоцерківський район, с. Ківшовата, вул. Свободи, 69, позивачка, являючись відповідальною особою за виконання порушень викладених в Акті обстеження об`єкта фонду захисних споруд цивільного захисту від 21 березня 2025 року № 123, не виконала законні вимоги викладені в Акті обстеження об`єкта фонду цивільного захисту від 21 березня 2025 року № 123, складеного провідним інспектором ВЗНС Білоцерківського РУ ГУ ДСНС України у Київській області Крупкою М.Г., а саме пункти 1,4.

Позивачка вважає, що постанова серії КХ № 001904 від 30 травня 2025 року є такою, що винесена з порушенням норм чинного законодавства України та порушує її права та законні інтереси, а відтак, підлягає визнанню протиправною та скасуванню.

Вказує на те, що посадовою особою ДСНС не встановлено обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, чим порушено вимоги пункту 11 розділу III Інструкції з оформлення посадовими особами ДСНС матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27.07.2016 № 725 із змінами (далі - Інструкція), де зазначено, що у розділі «постановив» посадова особа ДСНС, яка розглядала матеріали справи, зазначає прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності) особи, щодо якої виноситься постанова, та після встановлення обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність за вчинене правопорушення, і причетності цієї особи до виконання службових обов`язків визначає вид адміністративного стягнення та вимоги статті 280 КУпАП. В супереч вимог пункту 12 розділу III Інструкції, постанова не містить відмітки про дату її надіслання позивачці засобами поштового зв`язку.

Доказом обставин, зазначених в оскаржуваній постанові є Протокол про адміністративне правопорушення серії КХ № 001950 від 28 травня 2025 року та Акт обстеження об`єкта фонду захисних споруд цивільного захисту від 21 березня 2025 року № 123. Водночас, зазначені документи складені посадовою особою ДСНС неналежним чином з порушенням норм чинного законодавства.

Протокол про адміністративне правопорушення серії КХ № 001950 від 28 травня 2025 року не містить часу його складання; не містить пояснень позивачки по суті порушення та не містить відмітки про відмову у надані таких пояснень; під час складання протоколу позивачці не роз`яснено права і обов`язки, передбачені статтями 59,63 Конституції України та статтею 268 КУпАП та відсутня дата та її підпис про отримання даного протоколу та не зазначено мотиви в разі відмови від такого. В Акті обстеження об`єкта фонду захисних споруд цивільного захисту від 21 березня 2025 року № 123 відсутні пояснення балансоутримувача об`єкта фонду або уповноваженої ним особи, та відсутня відмітка про відмову у наданні таких пояснень.

Вважає, що відповідач позбавив її права на надання пояснень, які мають значення для подальшого правильного вирішення справи; крім того, Акт не містить строку (початок та завершення) проведення обстеження об`єкта фонду.

Зазначає, що з метою дотримання вимог правил пожежної безпеки, для найпростішого укриття, розташованого за адресою: вул. Свободи, 69, с. Ківшовата Білоцерківського району Київської області позивачкою було скеровано клопотання до відділу культури, молоді, спорту та туризму Таращанської міської ради з проханням вжити заходів для забезпечення пожежної безпеки в зазначеному укритті.

В свою чергу, в межах своїх повноважень, начальник відділу культури, молоді, спорту та туризму Таращанської міської ради звернулась із зазначеним питанням до Таращанської міської ради.

Проте, рішення про виділення коштів для облаштування об`єктів фонду захисних споруд, під час поіменного голосування на черговій 78 сесії Таращанської міської ради не набрало достатньої кількості голосів депутатів Таращанської міської ради VIII скликання для його прийняття. Зазначена обставина, не взята до уваги представником посадової особи.

Зважаючи на вищевикладене, позивачка просить оскаржувану постанову визнати протиправною та скасувати, а справу про адміністративне правопорушення закрити, стягнути з відповідача понесені судові витрати.

Ухвалою судді Таращанського районного суду Київської області позовну заяву залишено без руху із встановленням позивачу строку для усунення зазначених в ухвалі суду недоліків.

23.06.2025 до суду надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою судді від 24 червня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників справи. Крім цього, відповідачам визначено строк для подання відзиву на позовну заяву та зобов`язано надати всі матеріали, що були або мали бути взяті ними до уваги при прийнятті рішення, вчинення дії, з приводу яких подано позов.

Представник відповідача Головного управління ДСНС України у Київській області Пальчевський А. А., 11.07.2025 через систему «Електронний суд» подав відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що аргументи позивача є безпідставним, необгрунтованим та таким, що не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Головне управління у своїй діяльності керується Конституцією України, законами України, актами Президента України, Верховної Ради України та Кабінету Міністрів України, наказами МВС, ДСНС, територіального органу, іншими нормативно- правовими актами у сфері рятувальної справи, цивільного захисту, а також Положенням про ГУ ДСНС України у Київській області, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 № 3 (у редакції наказу ДСНС 12.11.2018 № 661).

21.03.2025 складено Акт обстеження об`єкта фонду захисних споруд цивільного захисту № 123 за результатами комплексного обстеження протирадіаційного укриття за адресою: Київська область, Білоцерківський район, с. Ківшовата, вул. Свободи, 69, виявлено 4 порушення, а саме:

1.Пункт 5, розділ II Вимог: укриття не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5- 56:2014 «Системи протипожежного захисту» (пункт 1.2, розділ V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417).

2. Підпункт 12, пункт 3, глава І, розділ VII Вимог: в захисній споруді не поповнено та не доведено до визначених нормативів запас лікарських засобів та медичних виробів.

3. Пункт 5, глава 1, розділ VII Вимог: формування з обслуговування захисної споруди не забезпечено засобами індивідуального захисту згідно з додатком 19.

4. Розділ V, стаття 28 Закону України «Про архітектурну діяльність»:відсутній пакет проектної документації захисної споруди цивільного захисту, за якою побудовано об`єкт.

Зазначеним Актом від 21.03.2025 № 123 встановлено строк усунення порушень до 21.05.2025. Примірник зазначеного Акта отримано позивачем.

28.05.2025 складено Акт обстеження об`єкта фонду захисних споруд цивільного захисту № 404 за результатами контрольного обстеження протирадіаційного укриття за адресою: Київська область, Білоцерківський район, с. Ківшова та, вул. Свободи, 69, в якому зафіксовано не усунення 2 порушень (попереднього акта), а саме: пункт 5, розділ II Вимог: укриття не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5- 56:2014 «Системи протипожежного захисту» (пункт 1.2, розділ V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417).

2. Розділ V, стаття 28 Закону України «Про архітектурну діяльність»: відсутній пакет проектної документації захисної споруди цивільного захисту, за якою побудовано об`єкт.

Примірник зазначеного Акта отримано позивачем. Акт обстеження від 21.03.2025 №123 та протокол про адміністративне правопорушення від 28.05.2025 № 404 не оскаржували до адміністративного суду.

Враховуючи вищевикладене встановлено, що у діях та бездіяльності позивача присутній склад адміністративного правопорушення за яке передбачено адміністративну відповідальність згідно ч. 1 статті 185-14 КУпАП. Враховуючи зазначене, відносно особи ОСОБА_1 провідним інспектором відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Білоцерківського РУ ГУ ДСНС України у Київській області майором служби цивільного захисту Крупкою М. Г. було складено протокол про адміністративне правопорушення серія КХ № 001950 від 28 травня 2025 року.

Зазначений протокол відповідає вимогам КУпАП, в тому числі містить опис обставин правопорушення, дату та підпис про ознайомлення позивача з правами та обов`язками передбаченими ст. ст. 59, 63 Конституції України та ст. 268 КупАП.

Також, Протокол містить пояснення з підписом позивача, а саме: «Звернення до Міської ради було з цього приводу, проектно кошторисної документації, кошти не виділені».

Головне управління зазначає, що відсутність коштів не є підставою для не виконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

Представник відповідача просить суд прийняти відзив на позовну заяву, у задоволені позовних вимог ОСОБА_1 відмовити повністю.

Представник відповідача Білоцерківського РУ ГУ ДСНС України у Київській області не скористався правом подати відзив, пояснення або заперечення на позовну заяву.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження від сторін у справі не надходили. Клопотань про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін заявлено не було.

Відповідно до ст. 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з ч. 8 ст. 262 КАС України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

З матеріалів справи вбачається, що 21 березня 2025 року провідним інспектором ВЗ НС Білоцерківського РУ ГУ ДСНС України у Київській області старшим майором служби цивільного захисту Крупкою М.Г. складено акт обстеження об`єкта фонду захисних споруд цивільного захисту №123 за результатами проведення комплексного обстеження об`єкта фонду захисних споруд цивільного захисту протирадіаційного укриття розташованого за адресою вул. вул. Свободи, 69, с. Ківшовата, Білоцерківський район Київська область. Балансоутримувач об`єкта фонду: відділ освіти Таращанської міської ради Білоцерківського району. За результатами обстеження вищевказаного об`єкту виявлені порушення вимог законодавства, а саме: 1. укриття не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5- 56:2014 «Системи протипожежного захисту» (пункт 1.2, розділ V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417).

2. Підпункт 12, пункт 3, глава І, розділ VII Вимог: в захисній споруді не поповнено та не доведено до визначених нормативів запас лікарських засобів та медичних виробів.

3. Пункт 5, глава 1, розділ VII Вимог: формування з обслуговування захисної споруди не забезпечено засобами індивідуального захисту згідно з додатком 19.

4. Розділ V, стаття 28 Закону України «Про архітектурну діяльність»:відсутній пакет проектної документації захисної споруди цивільного захисту, за якою побудовано об`єкт.

Зазначеним Актом від 21.03.2025 № 123 встановлено строк усунення порушень до 21.05.2025 (а.с. 15-18).

Згідно з врученим Шеремет І.В. протоколом про адміністративне правопорушення серії КХ № 001950, складеним посадовою особою відповідача Білоцерківського РУ ГУ ДСНС України у Київській області Крупкою М.Г., що 28.05.2025 о 13.00год. ОСОБА_1 по вул. Свободи,69 с. Ківшовата Білоцерківського району Київської області, являючись посадовою особою, відповідальною за виконання порушень викладених в акті обстеження об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту № 123 від 21.03.2025, складеного провідним інспектором ВЗНС Білоцерківського РУ ГУ ДСНС України у Київській області старшим майором служби цивільного захисту Крупкою М.Г., а саме пункти № 1,2, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 188-14 КУпАП. (а.с.41).

Згідно доданого до відзиву протоколу про адміністративне правопорушення серії КХ № 001950, складеним посадовою особою відповідача Білоцерківського РУ ГУ ДСНС України у Київській області Крупкою М.Г., що 28.05.2025 о 13.00год. ОСОБА_1 по вул. Свободи,69 с. Ківшовата Білоцерківського району Київської області, являючись посадовою особою, відповідальною за виконання порушень викладених в акті обстеження об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту № 123 від 21.03.2025, складеного провідним інспектором ВЗНС Білоцерківського РУ ГУ ДСНС України у Київській області старшим майором служби цивільного захисту Крупкою М.Г., а саме пункти № 1,4, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 188-14 КУпАП. (а.с.63).

30.05.2025 року, провідним інспектором ВЗНС Білоцерківського РУ ГУ ДСНС України у Київській області старшим майором служби цивільного захисту Крупкою М.Г. винесено оскаржувану постанову серії КХ № 001904 про накладення на позивачку адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185 - 14 КУпАП. Згідно зазначеної постанови 28.05.2025 о 13.00год, ОСОБА_1 , являючись посадовою особою, відповідальною за виконання порушень викладених в акті обстеження об`єкта фонду захисних споруд цивільного захисту №123 від 21.03.2025 не виконала законні вимоги викладені в Акті № 123, складеного провідним інспектором ВЗНС Білоцерківського РУ ГУ ДСНС України у Київській області старшим майором служби цивільного захисту Крупкою М.Г., а саме пункти № 1,4.

Вказаною постановою на позивачку накладено адміністративне стягнення у розмірі 3417 грн (а.с.12, 40 та на зв.).

Згідно наказу в.о. начальника відділу культури, молоді, спорту та туризму Таращанської міської ради Київської області І.А. Удовенко від 07.03.2025 № 39 відповідальною особою за протирадіаційне укриття № 143035, що розташована за адресою: с. Ківшовата, вул. Свободи, 69 призначено директора Ківшоватського сільського Будинку культури КЗ ТМР «Таращанська централізована клубна система» Шеремета І.В. з покладенням обов`язків згідно наказу (а.с.11).

Відповідно до листа від 24.03.2025 вбачається, що директор Ківшоватського сільського будинку культури КЗ ТМР «Таращанська централізована клубна система» Шеремета І.В. звернулась з письмовим проханням до в.о. начальника відділу культури, молоді, спорту та туризму Таращанської міської ради Київської області І.А. Удовенко виділити кошти в сумі 32 179,64 грн на розробку проектно- кошторисної документації системи протипожежного захисту системи пожежної сигналізації, системи керування евакуюванням (в частині оповіщення про пожежу і покажчиків напрямку евакуювання для найпростішого укриття Ківшоватського сільського Будинку культури КЗ ТМР «Таращанська централізована клубна система» (а.с.19).

03.03.2025 вих. № 77 в.о. начальника відділу культури, молоді, спорту та туризму Таращанської міської ради Київської області І.А. Удовенко звернулась з листом до міського голови М. Кривошеєва про виділення коштів на розробку проектно- кошторисної документації системи протипожежного захисту системи пожежної сигналізації, системи керування евакуюванням (в частині оповіщення про пожежу і покажчиків напрямку евакуювання для найпростішого укриття Ківшоватського сільського Будинку культури КЗ ТМР «Таращанська централізована клубна система» (а.с.20).

Як вбачається з відомості поіменного голосування депутатів Таращанської міської ради VIII скликання на пленарному засіданні чергової 78 сесії від 27.03.2025, рішення щодо внесення змін до Програми «Захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру Таращанської міської територіальної громади на 2025 рік», затвердженої рішенням Таращанської міської ради №8142-73- VIII від 24.12.2024 за результатами голосування прийняте не було (а.с.21).

Суд, дослідивши матеріали справи, перевіривши подані учасниками письмові докази, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантовано право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо) неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото-і кіно зйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки(відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Отже, висновки про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення мають бути зроблені на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів.

Згідно зі ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відповідно до пунктів 1-2 частини першої статті 32 Кодексу цивільного захистуУкраїни до захисних споруд цивільного захисту належать: сховище - герметична споруда для захисту людей, в якій протягом певного часу створюються умови, що виключають вплив на них небезпечних факторів, які виникають внаслідок надзвичайної ситуації, воєнних (бойових) дій та терористичних актів; протирадіаційне укриття - негерметична споруда для захисту людей, в якій створюються умови, що виключають вплив на них іонізуючого опромінення у разі радіоактивного забруднення місцевості та дії звичайних засобів ураження.

Згідно з частиною другою статті 32 КЦЗ України для укриття населення також використовуються споруди подвійного призначення - наземні або підземні будівлі/споруди чи їх окремі частини, що спроектовані або пристосовані для використання за основним функціональним призначенням, у тому числі для захисту населення, та в яких створені умови для тимчасового перебування людей.

В особливий період нарощування фонду захисних споруд цивільного захисту здійснюється шляхом будівництва швидкоспоруджуваних захисних споруд цивільного захисту та створення найпростіших укриттів.

Найпростіше укриття - це фортифікаційна споруда, цокольне або підвальне приміщення, інша споруда підземного простору, в якій можливе тимчасове перебування людей з метою зниження комбінованого ураження від небезпечних чинників, а також від дії засобів ураження в особливий період.

Захисні споруди цивільного захисту, споруди подвійного призначення та найпростіші укриття складають фонд захисних споруд цивільного захисту і належать до засобів колективного захисту.

Отже найпростіше укриття є складовою фонду захисних споруд цивільного захисту.

Механізм створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту (далі - захисні споруди), у тому числі споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів, та ведення його обліку визначає Порядок створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 № 138 (далі - Порядок №138).

Також питання утримання та експлуатації фонду захисних споруд цивільного захисту внормовано Вимогами щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.07.2018 №579 (далі -

Вимоги № 579).

Згідно з пунктом 2 розділу І «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України №1417 від 30.12.2014, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 05.03. 2015 за № 252/26697, ці Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами державної влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Згідно ч. 1 ст. 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Статтею 66 Кодексу цивільного захисту України вказано, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Статтею 17-1 КЦЗ України визначені повноваження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, яким є Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) (пункт 1 Положення про Державну службу з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 № 1052, у редакції, чинній на момент звернення до суду із цим позовом), який здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи (пункт 7 цього ж Положення, частина 3 статті 17-1 КЦЗ України).

Згідно з частиною другою статті 17-1 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, серед іншого, перевіряє стан дотримання вимог законодавства у сфері цивільного захисту та складає відповідні акти.

Частиною першою статті 19 КЦЗ України визначені повноваження органів місцевого самоврядування у сфері цивільного захисту до яких, крім іншого, віднесено: забезпечення цивільного захисту на відповідній території; взаємодія з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, щодо виконання завдань цивільного захисту; організація виконання вимог законодавства щодо створення, використання, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту; планування та організація роботи з дообладнання або спорудження в особливий період підвальних та інших заглиблених приміщень для укриття населення; прийняття рішень про подальше використання захисних споруд цивільного захисту державної та комунальної власності у разі банкрутства (ліквідації) суб`єкта господарювання, на балансі якого вона перебуває, та безхазяйних захисних споруд; організація обліку фонду захисних споруд цивільного захисту; здійснення контролю за утриманням та станом готовності захисних споруд цивільного захисту; організація проведення технічної інвентаризації захисних споруд цивільного захисту, виключення їх за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, з фонду захисних споруд цивільного захисту.

Згідно з ч. 3 ст. 55 глави 13 Кодексу цивільного захисту України, забезпечення пожежної безпеки покладається на власника (власників) земельної ділянки та іншого об`єкта нерухомого майна або наймачів (орендарів) земельної ділянки та іншого об`єкта нерухомого майна, якщо це обумовлено договором найму (оренди), а також на керівника (керівників) суб`єкта господарювання.

Відповідно до частини 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України, до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту, серед іншого, належить забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту.

Відповідно до частини 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Отже КЦЗ України передбачено функціонування єдиної державної системи цивільного захисту, яка, за визначенням Положення про єдину державну систему цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.01.2014 № 11, є сукупністю органів управління, сил і засобів центральних та місцевих органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, виконавчих органів рад, підприємств, установ та організацій, що забезпечують реалізацію державної політики у сфері цивільного захисту.

Відповідно до частини восьмої статті 32 КЦЗ України утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням здійснюється їх власниками, користувачами, юридичними особами, на балансі яких вони перебувають (у тому числі споруд, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації), за рахунок власних коштів.

Відповідно до пунктів 9-11 Порядку №138 утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється їх балансоутримувачами. Так, утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється їх балансоутримувачами (пункт 9 Порядку №138). Згідно із пунктом 10 Порядку балансоутримувач забезпечує утримання захисних споруд та інших споруд, що повинні використовуватися для укриття населення, а також підтримання їх у стані, необхідному для приведення у готовність до використання за призначенням відповідно до вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд. Пунктом 3 Порядку №138 визначено, що балансоутримувачі захисних споруд - власники, користувачі, юридичні особи, на балансі яких перебувають захисні споруди (у тому числі споруди, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації).

Згідно із пунктом 11 Порядку вимоги щодо утримання та експлуатації захисних споруд визначаються МВС.

Відповідно до пункту 1 Розділу І Вимог №579, споруди фонду захисних споруд мають утримуватися та експлуатуватися у стані, що дозволяє привести їх у готовність до використання за призначенням у визначені законодавством терміни. Балансоутримувачвідповідно до норм цих Вимог забезпечує утримання, контроль за станом, проведення перевірок, технічного обслуговування, поточних та капітальних ремонтів конструктивних елементів, спеціального обладнання, інженерних мереж та систем життєзабезпечення захисних споруд під час усього періоду використання сховищ у режимі ПРУ (пункт 6 Розділу VIII Вимог).

Системний аналіз вищезазначених норм законодавства, дає підстави для висновку, що основним критерієм розмежування повноважень та відповідальності у сфері додержання вимог законодавства щодо утримання фонду захисних споруд цивільного захисту між особами, які фактично використовують чи утримують такі споруди, незалежно від правової підстави такого користування, є перебування об`єкта на балансовому рахунку. Отже особою, яка зобов`язана забезпечувати утримання захисних споруд та інших споруд, що повинні використовуватися для укриття населення, а також підтримання їх у стані, необхідному для приведення у готовність до використання за призначенням відповідно до вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд є саме балансоутримувач, тобто власник захисної споруди або юридична особа, яка утримує її на балансі.

Обов`язок утримання таких об`єктів у стані, який відповідає нормативним вимогам безпосередньо кореспондується з наявністю відповідних фінансових можливостей, що випливає із формулювання у ст.32 КЦЗ України «за рахунок власних коштів».

Статтею 66 Кодексу цивільного захисту України вказано, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Під час оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення необхідно з`ясовувати обставини, які є складовою об`єктивної та суб`єктивної сторони правопорушення, а саме, у кого на балансі перебуває споруда цивільного захисту, хто несе відповідальність за обладнання указаної споруди системами протипожежного захисту, з яких джерел такі роботи фінансуються, ким мають виконуватися, та чи була реальна можливість, фінансові та технічні спроможності у особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, здійснити ефективні заходи щодо виявлення та усунення порушень.

Як вбачається з аналізу норм законодавства та досліджених матеріалів справи, орган місцевого самоврядування Таращанська міська рада, яка одночасно є власником захисної споруди, а також уповноважений нею орган відділ культури, молоді, спорту та туризму Таращанської міської ради, , який є її балансоутримувачем, наділені, повноваженнями, мають власні кошти та зобов`язані в силу прямих вказівок закону забезпечувати утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням, у тому числі шляхом обладнання їх відповідними системами протипожежного захисту.

Суд звертає увагу, що для покладення на конкретну особу адміністративної відповідальності, недостатньо одного лише факту несвоєчасного виконання обов`язкових дій, а важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані.

Саме для того, щоб розмежувати обов`язки і відповідальність конкретних органів та посадових осіб з числа вищенаведених, необхідно під час оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення з`ясовувати обставини, які є складовою об`єктивної та суб`єктивної сторони правопорушення, а саме, у кого на балансі перебуває споруда цивільного захисту, хто несе відповідальність за обладнання указаної споруди системами протипожежного захисту, з яких джерел такі роботи фінансуються, ким мають виконуватися, та чи була реальна можливість, фінансові та технічні спроможності у особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, здійснити ефективні заходи щодо виявлення та усунення порушень.

Зважаючи на специфіку створення та функціонування захисних споруд, ОСОБА_1 , як посадова особа, має вкрай обмежені повноваження, а також не наділена фінансовими та технічними можливостями для ефективного забезпечення дотримання протипожежних вимог на цих об`єктах, а тому у даному випадку не повинна нести відповідальність за порушення правил пожежної безпеки.

Посадова особа Білоцерківського РУ ГУ ДСНС України у Київській області перед складанням протоколу про адміністративне правопорушення відносно позивача, мала з`ясувати межі її компетенції.

Крім того, судом був досліджений протокол про адміністративне правопорушення серії КХ №001950 від 28.05.2025, який був вручений ОСОБА_1 та зазначений протокол долучений відповідачем до відзиву ( а.с. 41, а.с.63). Вказані протоколи містять розбіжності між собою, а саме в протоколі врученого ОСОБА_1 (а.с.41), вказується, що 28.05.2025 о 13.00год. ОСОБА_1 по вул. Свободи,69 с. Ківшовата Білоцерківського району Київської області, являючись посадовою особою, відповідальною за виконання порушень викладених в акті обстеження об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту № 123 від 21.03.2025, складеного провідним інспектором ВЗНС Білоцерківського РУ ГУ ДСНС України у Київській області старшим майором служби цивільного захисту ОСОБА_2 , а саме пункти № 1,2, тоді, як в протоколі долученому до відзиву відповідача (а.с. 63) вказується про невиконання ОСОБА_1 пунктів № 1,4.

Статтею 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Таким чином, у порушення зазначених норм, в протоколі серії КХ №001950 від 28.05.2025, не конкретизовано та в повній мірі не викладено суть адміністративного правопорушення, взагалі протокол не містить вказівки, щодо невиконання ОСОБА_1 порушень зазначених у акті від від 21.03.2025, які саме пункти акту від 21.03.2025 № 123 не виконані ОСОБА_1 .

Крім того, протокол від 28.05.2025 серії КХ № 001950 складений провідним інспектором ВЗНС Білоцерківського РУ ГУ ДСНС України у Київській області Крупкою М.Г. відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-14 КУпАП,

Відповідно до ст.188-14 ч.1 КУпАП передбачено відповідальність за невиконання законних вимог посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері енергозбереження, щодо усунення порушень законодавства про енергозбереження, ненадання їм передбаченої законодавством інформації або надання недостовірної інформації щодо ефективності використання паливно-енергетичних ресурсів, створення перешкод для доступу до енергоспоживаючих об`єктів та до приладів обліку споживання паливно-енергетичних ресурсів та тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності від двадцяти до ста п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частина 1 ст. 185-14 КУпАП, передбачає адмінстративну відповідальність за невиконання законних вимог посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту.

Тоді як в акті від 21.03.2025 №123 за результатами проведення обстеження об`єкта фонду захисних споруд цивільного захисту, встановлені порушення Вимог щодо утримання та експлуатації об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту та ст. 28 ЗУ "Про архітектурну діяльність", тобто взагалі не стосуються сфери енергозбереження.

Таким чином, зазначені в фабулі протоколу обставини правопорушення не утворюють склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-14 КУпАП.

Згідно із ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Пунктом 1 частини першої статті 255 КУпАП передбачено, що у справах про адміністративні правопорушення, розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати, уповноважені на те посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері енергозбереження (статті 98, 101-103, 188-14);

Відповідно до ст. 223 КУпАП центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки, розглядає справи про адміністративні правопорушення, пов`язані із самовільним випалюванням рослинності або її залишків, порушенням встановлених законодавством вимог пожежної та техногенної безпеки, здійсненням суб`єктом господарювання господарської діяльності без декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства у сфері пожежної безпеки, невиконанням приписів, розпоряджень та постанов посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки (статті 77, 771, 120, 175, 175-2, 188-8).

Аналогічні положення містить ч. 2 Розділу ІІ Порядок оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення під час документування адміністративних правопорушень Інструкції з оформлення посадовими особами ДСНС матеріалів про адміністративні правопорушення, а саме: складати протокол у разі порушення вимог пожежної безпеки в лісах (стаття 77 КУпАП), самовільного випалювання рослинності або її залишків (стаття 77-1 КУпАП), встановлених законодавством вимог пожежної та техногенної безпеки (стаття 175 КУпАП), здійснення суб`єктом господарювання господарської діяльності без декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства у сфері пожежної безпеки (стаття 175-2 КУпАП) чи невиконання приписів, розпоряджень та постанов посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки (стаття 188-8 КУпАП), згідно зі статтею 255 КУпАП мають право уповноважені на те посадові особи ДСНС.

Крім того, згідно вищевказаного Розділу ІІ Інструкції:

працівники відомчої, місцевої та члени добровільної пожежної охорони мають право складати протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 120, 175, 188-8 КУпАП. Уповноважені посадові особи ДСНС мають право складати протокол у разі порушення законодавства про ринковий нагляд і загальну безпечність продукції (стаття 188-37 КУпАП);

посадові особи ДСНС складають протокол про адміністративне правопорушення, передбачене статтями 164, 185-14,188-16 КУпАП, і направляють його для розгляду в районні, районні в місті, міські, міськрайонні суди в разі: порушення порядку провадження господарської діяльності (стаття 164 КУпАП);

створення перешкод у діяльності посадових осіб ДСНС, пов`язаній з проведенням перевірок (стаття 185-14 КУпАП);

невиконання законних вимог посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань цивільного захисту, нагляду та контролю за станом захисту територій від надзвичайних ситуацій природного та техногенного характеру (стаття 188-16 КУпАП);

посадові особи ДСНС можуть складати протокол і в разі завідомо неправдивого виклику пожежно-рятувального підрозділу (частини) (стаття 183 КУпАП) при встановленні особи, яка її викликала, та направляти його на розгляд адміністративних комісій при виконавчих органах міських, сільських і селищних рад або виконавчих комітетів сільських, селищних, міських рад.

Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення серії КХ №001950 від 28.05.2025 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-14 КУпАП складений неуповноженою особою, оскільки за ст. 188-14 КУпАП мають право складати, уповноважені на те посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері енергозбереження .

А відтак, оскільки протокол складений з численними порушеннями КУпАП, не може бути покладений в основу визнання ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 185 -14 КУпАП..

Згідно ст. 276 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:

1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Однак, до компетенції провідного інспектора ВЗНС Білоцерківського РУ ГУ ДСНС України у Київській області майора служби ЦЗ Крупна М.Г. не належить розгляд даної категорії справ за ч.1 ст. 188-14 КУпАП, за якою складено протокол.

Проте, не перевіривши, чи належить до його компетенції розгляд даної справи, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи, на підставі складеного протоколу про адміністративне правопорушення серії КХ №001950 від 28.05.2025, за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 188-14 КУпАП, провідним інспектором ВЗНС Білоцерківського РУ ГУ ДСНС України у Київській області майора служби ЦЗ Крупна М.Г. винесена постанова серії КХ № 001904 від 30.05.2025 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185-14КУпАП.

У постанові зазначається, що 28.05.2025 о 13.00год. ОСОБА_1 , являючись відповідальною особою за виконання порушень викладених в Акті обстеження об`єкта фонду захисних споруд цивільного захисту від 21 березня 2025 року № 123, не виконала законні вимоги викладені в Акті обстеження об`єкта фонду цивільного захисту від 21 березня 2025 року № 123, складеного провідним інспектором ВЗНС Білоцерківського РУ ГУ ДСНС України у Київській області Крупкою М.Г, а саме пункти 1,4 , чим вчинила правопорушення, передбачене ч.1 ст. 185-14 КУпАП.

ОСОБА_1 оскаржуваною постановою була притягнена до адміністративної відповідальності, за ч.1 ст. 185-14 КУпАП, хоча протокол на підставі якого була винесена постанова був складений зовсім за іншою статтею, а саме за ч.1 ст. 188-14 КУпАП. Крім того, посадовою особою в постанові змінено фабулу правопорушення, зазначену в протоколі про адімністративне правопорушення.

Слід зазначити, що протокол повинен складатися у точній відповідності із законом, оскільки відповідно до приписів ст.254 КУпАП за своїм призначенням адміністративний протокол є процесуальним документом, який з припущенням свідчить про вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, проступку.

При цьому суд зазначає, що посадова особа, яка розглядає протокол про адміністративне правопорушення, не може вийти за межі обвинувачення або уточнити в постанові про адміністративне правопорушення фабулу правопорушення, усунути певні розбіжності або неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення.

Вищезазначене призвело до неповного, невсебічного та неточного розгляду справи про адміністративне правопорушення та ухвалення незаконного і необґрунтованого рішення. Внаслідок цього постанова серії КХ №001904 від 30.05.2025 про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ч. 1 ст. 185-14 КУпАП підлягає скасуванню.

Крім того, у порушення вимог статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідач не подав жодного належного доказу на підтвердження того, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення , передбачене ч.1 ст. 185-14 КУпАП.

За визначенням, що міститься у ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Принцип презумпції невинуватості передбачає, що всі сумніви у винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Всі факти, встановлені судом, у сукупності викликають сумніви щодо факту самого правопорушення та законності його фіксації. Рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах.

Кожна із сторін судового спору самостійно визначає докази, які, на її думку, належним чином підтверджують або спростовують заявлені позовні вимоги. Суд з дотриманням вимог щодо всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження наявних у справі доказів визначає певну сукупність доказів, з урахуванням їх вірогідності та взаємного зв`язку, які, за його внутрішнім переконанням, дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, що входять до предмета доказування.

Щодо посилання позивачки що протокол про адміністративне првопорушення не містить часу його складення, не містить її пояснень, не містить відмітки про відмову у наданні таких пояснень, під час складення протоколу не роз`яснені їй права та обов`язки, передбачені ст.ст. 59,63 Конституції та ст. 268 КУпАП, відсутня дата та підпис про отримання даного протоколу та мотиви відмови від підписання протоколу, то слід зазначити, що в протоколі є підпис ОСОБА_1 про отримання протоколу, про роз`яснення їй прав і обов`язків 28.05.2025 та наявні її пояснення по суті справи. За таких обставин посилання позивачки на вказані обставини судом до уваги не приймаються.

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява N 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), Проніна проти України (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи щодо рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

З огляду на встановлені обставини суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що оскаржувана постанова підлягає скасуванню, а провадження у справі закриттю у зв`язку з відсутністю в діях позивачки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185-14 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з ч. 1, 3, 5 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачено та заявлено до стягнення судовий збір у розмірі 605,5 грн, які підлягають стягненню на його користь з відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 72, 77, 90, 134, 139, 241-256, 271, 286 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Білоцерківського РУ ГУ ДСНС України у Київській області, Головного управління ДСНС України у Київській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення серія КХ №001904 від 30.05.2025, задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення серії КХ № 001904 від 30.05.2025, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 185-14 КУпАП, а провадження у справі, закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (, місцезнаходження 04071 м. Київ вул. Межигірська,8) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання АДРЕСА_1 ), судовий збір у розмірі 605,60грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання апеляційної скарги до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду складено 13.08.2025.

ГоловуючийО. В. Разгуляєва