Справа № 580/9192/25
Суддя: Сергій КУЛЬЧИЦЬКИЙ
Дата ухвалення: 2025-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

14 серпня 2025 року Справа № 580/9192/25

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Кульчицького С.О.,

секретаря судового засідання Глийової В.Г.,

за участю:

заявник - не з`явився,

представника відповідача - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката Попельнухи Юлії Ігорівни в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду 13.08.2025 за вх.№40930/25 через Електронний суд надійшла заява адвоката Попельнухи Юлії Ігорівни в інтересах ОСОБА_1 (далі - заявник) про забезпечення позову до подання позовної заяви, у якій заявник просить суд вжити такі заходи забезпечення позову: заборонити ІНФОРМАЦІЯ_1 вчиняти будь-які дії, пов`язані з мобілізацією та призовом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на військову службу по мобілізації до розгляду по суті справи Черкаським окружним адміністративним судом щодо визнання дій неправомірними.

Заяву обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 було неправомірно утримано в будівлі ІНФОРМАЦІЯ_3 6 діб, примушено до проходження позачергової ВЛК та вручено повістку на відправку на 12.08.2025. При цьому, заявник зазначає, що рішення про мобілізацію ОСОБА_1 прийнято без врахування наявності у нього захворювань, а саме вродженого оптозу лівого верхнього ока з порушенням зорових функцій, ксератоконусу, асигматизму-6,5, миопиї та попри те, що у позивача наявна довідка замість військового квитка про зняття його з військового обліку. Отже, очевидними є наміри відповідача мобілізувати позивача і якщо позивача буде призвано на військову службу під час мобілізації в особливий період, він набуде нового юридичногостатусу - військовослужбовця, це позбавить його можливості подати відповідні документи та підтвердити документально Діагноз: вроджений ПТОЗ лівого верхнього ока з порушенням зорових функційта Діагноз: Кенатоконус аснгматизм-6.5. мнопія.

Ухвалою суду від 13.08.2025 заяву адвоката Попельнухи Юлії Ігорівни в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви призначено до розгляду у судовому засіданні на 14 серпня 2025 року о 10 год. 30 хв.

Учасники справи, належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду заяви, в судове засідання не прибули.

Представник заявника - адвокат Попельнуха Юлія Ігорівна подала до суду заяву про розгляд заяви без участі позивача та його представника.

Крім того, представник заявника подала до суду заяву про долучення доказів, які на її переконання доводять обставини, що працівниками ІНФОРМАЦІЯ_3 вчинялися дії щодо примусового проходження ВЛК.

Представник ІНФОРМАЦІЯ_4 подав до суду заперечення на заяву про забезпечення доказів, де зазначив, що ОСОБА_1 не утримували в будівлі ІНФОРМАЦІЯ_3 . В ході проведення оповіщення ОСОБА_1 було доставлено до ІНФОРМАЦІЯ_3 в порядку ст. 259 КУпАП для складання адміністративних матеріалів, у зв`язку з порушенням останнім правил військового обліку, а саме неприбутям за викликом до ІНФОРМАЦІЯ_3 . Крім того. ОСОБА_1 отримав повістку на відправку, про що свідчить розписка від 05.08.2025 підписана заявником власноруч. Згідно з наявної інформації в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів ОСОБА_1 є придатним до військової служби у військових частинах забезпечення, ТЦК та СП, ВВНЗ, навчальних центрах, закладах (установах), медичних підрозділах, підрозділах логістики, зв`язку, оперативного забезпечення, охорони. Крім того, повідомляє, шо ОСОБА_1 , 12.08.2025 всупереч вимогам ст. 65 Конституції України, п. 10 ст.1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», ст. 11 Закону України «Про мобілізаційну підготовку і мобілізацію», Указу Президента України №65/2022 від 24.02.2022 «Про загальну мобілізацію», усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, умисно з метою ухилення від призову на військову службу під час мобілізації не прибув по повістці для відправки у складі команди НОМЕР_1 , тому дане правопорушення має ознаки правопорушення, яке передбачене ст. 336 КК України. У відповідності до ст. 214 КПК України, відносно останнього буде подано повідомлення про кримінальне правопорушення. Також зазначив, що протиправність дій ІНФОРМАЦІЯ_3 може бути встановлена судом тільки під час розгляду справи по суті. З вказаних підстав, у задоволенні заяви про забезпечення доказів просив відмовити повністю. Розгляд заяви просив проводити без його участі.

За приписами частин 1-3 ст. 154 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи. Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову. У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з повідомленням заінтересованих сторін у встановлений судом строк.

У зв`язку з неявкою в судове засідання заявника та представника відповідача, відповідно до положень КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Розглянувши заяву про забезпечення позову до подання позовної заяви, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 150 КАС України суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Згідно пунктів 1, 2 частини 2 статті 150 КАС України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду або очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Таким чином, законодавством встановлено вичерпний перелік підстав для вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, а суд повинен, виходячи з конкретних доказів, встановити, чи існує хоча б одна з названих підстав, і оцінити, чи не може застосування заходів забезпечення позову завдати більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти.

Вирішуючи питання про доцільність вжиття заходів про забезпечення позову суд виходить з того, що умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що майнові інтереси та/або права позивача будуть погіршені, порушені і на момент виконання рішення суду, у разі задоволення позову, їх слід буде відновити шляхом вчинення певних дій.

Окрім того, аналіз наведених норм дає підстави вважати, що для вжиття заходів забезпечення позову необхідні поважні підстави та обґрунтування таких підстав належними доказами.

Разом з тим, поважними підставами забезпечення позову є існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача, за захистом яких він звернувся до суду, до ухвалення рішення в адміністративній справі.

Обов`язковою умовою застосування заходів забезпечення позову є достатнє обґрунтування того, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також якщо очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень.

Таким чином, суд повинен у кожному випадку, виходячи з конкретних доказів, встановити, чи є хоча б одна з названих обставин, і оцінити, чи не може застосуванням заходів забезпечення позову бути завдано ще більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти.

Отже, забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, до прийняття у справі судового рішення по суті заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому рішення суду, якщо його буде прийнято на користь позивача.

У вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову суд повинен здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності їх вжиття з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову та його предметом; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду у разі невжиття заходів забезпечення позову; запобігання порушенню охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками судового процесу, у разі вжиття заходів забезпечення позову.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, перевіряє чи існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання рішення суду в майбутньому. Основним завданням процесуальних норм, які регламентують вжиття судом заходів забезпечення позову, є досягнення балансу між правом позивача на захист свого порушеного права та правом відповідача заперечувати проти адресованих йому вимог у будь-який дозволений законом спосіб.

Суд також зазначає, що забезпечення адміністративного позову є крайнім заходом, вжиття якого можливе виключно за наявності підстав вважати, що рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень є очевидно протиправними.

Крім того, суд наголошує, що підстави щодо наявності очевидних ознак протиправності оскаржуваного рішення є оціночними, тому містять небезпеку для застосування заходів забезпечення позову всупереч цілям цієї статті при формальному дотриманні її вимог.

Необґрунтоване вжиття таких заходів може привести до правових ускладнень, значно більших, ніж ті, яким вдалося б запобігти, тому суд повинен у кожному випадку, виходячи з конкретних доказів, встановити, чи є хоча б одна з названих обставин, і оцінити, чи не може застосуванням заходів забезпечення позову бути завдано ще більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти.

Подібна правова позиція сформована Верховним Судом у постанові від 19.06.2018 у справі 826/9263/17.

Разом з тим, заявником не наведено переконливих підстав для забезпечення позову, передбачених пунктом 1 частини другої статті 150 КАС України.

В обгрунтування необхідності забезпечення позову, позивач вказує на те, що відповідачем було порушено процедуру мобілізації на військову службу, зокрема, примусово направлено на проходження ВЛК та при винесенні висновку про придатність до військової служби не враховано його захворювань, а саме вродженого оптозу лівого верхнього ока з порушенням зорових функцій, ксератоконусу, асигматизму-6,5, миопиї.

Разом із тим, у довідці військово-лікарської комісії №2025-0731-1555 від 31.07.2025 зазначено діагноз ОСОБА_1 , а саме: Птоз повіки лівого ока. Амбліопія обох очей, та зазначено, що на підставі статті 25б, 31б графи ІІ розкладу хвороб він придатний до служби у військових частинах забезпечення, ТЦК та СП, ВВНЗ, навчальних центрах, закладах (установах), медичних підрозділах, підрозділах логістики, зв`язку, оперативного забезпечення, охорони.

Доказів про наявність у позивача інших захворювань, аніж зазначені у довідці військово-лікарської комісії №2025-0731-1555 від 31.07.2025 матеріали заяви не містять.

Крім того, згідно із довідкою (взамін військового квитка) від 25.05.2010 № 5043 ОСОБА_1 09.02.2010 медичною комісією при ІНФОРМАЦІЯ_5 визнаний непридатним до військової служби в мирний час та обмежено придатний у військовий час.

Водночас, пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 21.03.2024 №3621-IX "Про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення прав військовослужбовців та поліцейських на соціальний захист" установлено, що громадяни України віком від 25 до 60 років, які були визнані обмежено придатними до військової служби до набрання чинності цим Законом (крім осіб, визнаних в установленому порядку особами з інвалідністю), з дня набрання чинності цим Законом зобов`язані до 5 червня 2025 року пройти повторний медичний огляд з метою визначення придатності до військової служби. Такі громадяни зобов`язані самостійно звернутися до територіального центру комплектування та соціальної підтримки (військовозобов`язані та резервісти Служби безпеки України - до Центрального управління або регіональних органів Служби безпеки України, військовозобов`язані та резервісти розвідувальних органів України - до відповідного підрозділу розвідувальних органів України) або через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного та резервіста з метою отримання направлення на військово-лікарську комісію для проходження медичного огляду.

Також, суд зауважує, що на підтвердження обґрунтованості та необхідності забезпечення позову, представник позивача до позову додав копію "повістки на відправку" у якій наказано ОСОБА_1 прибути до ІНФОРМАЦІЯ_3 12.08.2025 о 8:00.

Однак, заява про забезпечення позову подана представником позивача 13.08.2025, тобто після спливу строку для обов`язкової явки позивача до ТЦК та СП по вищезазначеній повістці.

Обставини протиправності дій відповідача щодо мобілізації заявника, призову на військову службу, процедури проведення ВЛК можуть бути встановлені лише за результатами розгляду справи по суті та дослідженні усіх доказів, наданих як позивачем, так і відповідачем.

Таким чином, наявність очевидних ознак протиправності оскаржуваних рішень, дій чи бездіяльності відповідача може бути виявлена судом тільки на підставі з`ясування фактичних обставин справи, а також оцінки належності, допустимості та достовірності як кожного доказу окремо, так і достатності та взаємного зв`язку наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності під час розгляду адміністративної справи по суті.

При цьому, суд звертає увагу, що заява про забезпечення позову не містить посилання на беззаперечні мотиви та докази, з яких можливо встановити порушення прав, свобод та інтересів позивача, а також, що захист прав, свобод та інтересів заявника буде неможливим без вжиття відповідних заходів і для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат.

Суд зауважує, що сама ж лише незгода позивача із рішенням суб`єкта владних повноважень ще не є достатньою підставою для застосування судом заходів забезпечення позову.

Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги те, що матеріали заяви про забезпечення позову не свідчать про очевидність протиправності рішень (дій), наявність небезпеки заподіяння істотної шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, суд дійшов до висновку, що заява про забезпечення позову є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 150-154, 241-243, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви адвоката Попельнухи Юлії Ігорівни в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, однак апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання суддею.

Суддя Сергій КУЛЬЧИЦЬКИЙ