Справа № 592/13154/25
Суддя: Шияновська Т. В.
Дата ухвалення: 2025-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/592/222/25

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14 серпня 2025 року м.Суми

Суддя Ковпаківського районного суду м. Суми Шияновська Т.В., перевіривши матеріали позовної заяви за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

у с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Шкриль Л.Г., звернувся до суду з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_2 , в якому просить скасувати постанову від 07.07.2025 №Х06/25-313, винесену начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 підполковником ОСОБА_2 стосовно ОСОБА_1 за ч.3 ст.210-1 КУпАП та покласти на відповідача судові витрати.

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.08.2025 позов передано на розгляд судді Шияновській Т.В.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі згідно зі ст.171 КАС України, суддя виходить із такого.

Після одержання позовної заяви суддя, в тому числі, з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними) (п.5 ч.1 ст.171 КАС України).

Перевіривши матеріали позовної заяви та долучених до неї документів, судом встановлено, що оскаржувана постанова про накладення адміністративного стягнення № Х 06/25-313 ухвалена начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 07.07.2025.

Позов подано до суду 13.08.2025, тобто з пропуском встановленого ст.286 КАС України 10-денного строку звернення до суду з відповідної заявою.

В позові представником позивача заявлене клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку.

На обґрунтування клопотання позивач зазначає, що оскаржувану постанову винесено без його участі 07.07.2025; постанову отримав 06.08.2025 у поштовій скринці за місцем мешкання.

З долученого до позову протоколу про адміністративне правопорушення № Х 06/25-313 вбачається, що він був складений у присутності ОСОБА_1 ; який отримав його примірник 27.06.2025; наявний підпис ОСОБА_1 в графі про дату, час та місце розгляду справи.

Особливістю перебігу встановлено ч.2 ст.286 КАС України строку, є те, що він розпочинається з дня ухвалення суб`єктом владних повноважень рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, в аспекті цієї справи з дня ухвалення начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 постанови № Х 06/25-108.

Згідно з ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див. §33 рішення ЄСПЛ у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» (заява №45783/05).

ЄСПЛ у справі«Perez de Rada Cavanilles v. Spain»/«Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» (заява №28090/95) зазначив, що правила стосовно строків оскарження, безсумнівно, мають на меті забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні очікувати, що ці правила будуть застосовуватися (§45).

Стосовно строків в адміністративному процесі Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.10.2023 (справа №990/139/23, провадження №11-133заі23) вказала таке:

«Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Так, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, унаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день винесення рішення, яке оскаржується, якщо його прийнято за участю особи, або день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії.

Якщо цей день точно встановити неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому сполуку «повинна була дізнатися» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод, щоб дізнатися, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Отже, реалізація права позивача на звернення до суду з позовною заявою у межах строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача. Позивач, не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізувати своє право на звернення до суду в межах строків такого звернення, адже нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою».

З матеріалів справи вбачається, що 27.06.2025 щодо позивача у його присутності було складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.210-1 КУпАП. Під час складення протоколу ОСОБА_3 було роз`яснено його права та обов`язки, передбачені статтею 63 Конституції України та статтею 268 КУпАП, як особі, яку притягують до адміністративної відповідальності, у тому числі й право на оскарження постанови. Окрім того, позивачу в цьому протоколі було повідомлено про те, що розгляд справи щодо нього відбудеться о 15:30 0.06.2025 у приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_2 за відповідною адресою і надано позивачу копію вищевказаного протоколу, про що свідчать його особисті підписи у протоколі.

Тож позивач був своєчасно, належним чином повідомлений про місце та час розгляду його справи про адміністративне правопорушення, а також про його право оскаржити постанову у справі.

Отже позивач не міг не знати, що стосовно нього ІНФОРМАЦІЯ_3 07.07.2025 буде розглядати справу про адміністративне правопорушення й з високою вірогідністю (ураховуючи зміст протоколу від 07.07.2025) щодо нього буде ухвалено постанову.

Тому особа, повідомлена у встановлений законом спосіб про місце та час розгляду її справи про адміністративне правопорушення, з метою належного захисту своїх прав і свобод має ураховувати вимоги законодавства й вчиняти відповідні дії, зокрема з`явитися на розгляд справи про адміністративне правопорушення, яке розглядається щодо неї, крім випадків, коли це неможливо з поважних причин, або вжити інших ефективних заходів для свого захисту.

В той же час, до позову не долучено доказів щодо поважності відсутності позивача 07.07.2025 в ІНФОРМАЦІЯ_4 під час ухвалення постанови Х 06/25-313. А тому, отримання оскаржуваної постанови засобами поштового зв`язку 06.08.2025, яку згідно з поштовим штампом було направлено 10.07.2025, не може бути визнано поважною причиною пропуску строку.

Судом також враховується правові висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 27.05.2020 у справі № 9901/546/19, де вказано, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Тобто, строк звернення до адміністративного суду може бути поновлений лише за наявності поважних підстав, наявність яких підтверджена відповідними доказами.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позивач пропустив передбачений ч.2 ст.286 КАС України строк звернення до суду з позовом, а підстави, вказані ним у заяві, не є поважними.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене, за відсутності підстав для поновлення пропущеного строку, наявні підстави для залишення позову без руху та надання позивачеві можливості в п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали, подати до суду заяву, в якій вказати інші підстави для поновлення строку, долучивши докази на підтвердження поважності причин такого пропуску.

За змістом частин першої, другої ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного вище, адміністративний позов ОСОБА_1 про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам, встановленим ст.161 КАС України, а тому його слід залишити без руху.

У разі невиконання вимог цієї ухвали адміністративний позов ОСОБА_1 згідно із вимогами п.1 ч.4 ст.169 КАС України буде повернуто позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5, 160, 161, 169, 171, 242, 243, 248, 286 КАС України,

п о с т а н о в и в :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_5 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Визнати неповажними зазначені позивачем причини пропуску процесуального строку звернення до суду з позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_6 та соціального захисту про скасування постанови у справі про притягнення до адміністративної відповідальності.

Надати позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня вручення копії цієї ухвали, а саме: подати заяву про поновлення пропущеного строку та вказати інші підстави для поновлення строку звернення з цим адміністративним позовом із наданням доказів на підтвердження таких підстав.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява залишається без розгляду.

Копію цієї ухвали надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.В. Шияновська