Справа № 944/4174/25
Суддя: Колтун Ю. М.
Дата ухвалення: 2025-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 944/4174/25
Провадження №2-а/944/87/25
УХВАЛА

13.08.2025 рокум.Яворів

Суддя Яворівського районного суду Львівської області Колтун Ю.М., розглянувши матеріали скарги ОСОБА_1 на постанову №677 від 04.08.2025 про накладення адміністративного стягнення за ч.3 ст.210 КУпАП,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду із скаргою на постанову №677 від 04.08.2025 про накладення адміністративного стягнення за ч.3 ст.210 КУпАП.

Як вбачається із змісту даної скарги, ОСОБА_1 просить скасувати постанову про накладення на нього адміністративного стягнення.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддею встановлено, що скарга не відповідає вимогам КАС України з наступних підстав.

Згідно з п.2 ч.1 ст.5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист, зокрема, шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.2 ст.159 КАС України, заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову та відзиву.

Позовна заява повинна відповідати вимогам ст.160 КАС України.

ОСОБА_1 звернувся до суду зі скаргою на постанову у справі про адміністративне правопорушення, а не з позовною заявою, як це передбачено ст.159 КАС України. Звернення до суду зі скаргою на постанову у справі про адміністративне правопорушення не передбачено Кодексом адміністративного судочинства України.

За положеннями ч. 4 ст. 46 КАС України відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України суб`єкт владних повноважень орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Відповідно до ст. 235 КУпАП, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).

Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Системний аналіз зазначених правових норм дає підстави вважати, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, належним відповідачем є саме відповідний орган який виніс постанову в справі про адміністративне правопорушення.

З огляду на вищенаведене, ОСОБА_1 слід вирішити питання про залучення до участі у справі відповідача (суб`єкта владних повноважень).

Відповідно до ч.1 ст.161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Відтак, позивачу слід долучити копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників.

Окрім цього в позовній заяві не вказано власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав (п. 11 ч. 5ст. 160 КАС України).

Зокрема, за правилами ч. 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно статей 1, 2 Закон України «Про судовий збір» судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ч. 1ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

18 березня 2020 року Великою Палатою Верховного Суду за наслідком розгляду касаційних скарг по адміністративній справі № 543/775/17 ухвалено постанову, в якій Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку Верховного Суду України викладеного в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16), та вказала, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Відповідно до ст. 7 ЗУ «Про державний бюджет на 2025 рік» прожитковий мінімум працездатних осіб з 1 січня становить 3028 грн. Судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви про оскарження постанови про адміністративне правопорушення у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 605,60 гривень.

Відтак, позивачу необхідно доплатити судовий збір згідно ставок, передбачених Законом України "Про судовий збір".

Залишення позову без руху з зазначених вище підстав не є по своїй суті обмеженням права на доступ до суду, оскільки відповідає вимогам закону та основним засадам цивільного судочинства, та є необхідним для справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду та вирішення справи.

Відповідно до ч.2 ст.44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, вважаю, що скаргу слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків вказаних в мотивувальній частині ухвали.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169 КАС України, суддя

ухвалив:

матеріали скарги ОСОБА_1 на постанову №677 від 04.08.2025 про накладення адміністративного стягнення за ч.3 ст.210 КУпАП - залишити без руху.

Надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали, усунути вказані недоліки позовної заяви.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк, позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Юрій КОЛТУН