Справа № 757/56645/18
Суддя: Горшкова О.О.
Дата ухвалення: 2025-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

13 серпня 2025 р. Справа № 757/56645/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Ольги Горшкової, розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України, третя особа Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому, з урахуванням уточненої позовної заяви від 12.04.2021 просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Пенсійного фонду України щодо відшкодування ОСОБА_1 шкоди, заподіяної недонарахуванням та неотриманням різниці у пенсії державного службовця за період з 1 лютого 2011 року по 1 серпня 2017 року з урахуванням індексу інфляції в сумі 218083,82 грн;

- стягнути з Держави Україна на користь ОСОБА_1 користь на відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди, завданих діями Пенсійного фонду України, щодо не нарахованої та не отриманої різниці у пенсії державного службовця за період з 1 лютого 2011 року по 1 серпня 2017 року з урахуванням індексу інфляції в сумі 218083,82 грн.

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2019 року у задоволені позову ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 12 листопада 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Печерського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2019 року - без змін.

Постановою Верховного Суду від 17 лютого 2021 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Рішення Печерського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 листопада 2020 року скасовано. Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України, Державної казначейської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Шевченківське об`єднане управління Пенсійного фонду України м. Харкова, про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади -закрито.

Ухвалою Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 17.03.2021 направлено до Окружного адміністративного суду міста Києва для продовження розгляду справу № 757/56645/18 за позовом ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 30.03.2021 відкрито спрощене провадження в адміністративній справі за вказаним позовом.

На виконання Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідаці Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399 справу №757/56645/18 передано на розгляд до Харківського окружного адміністративного суду, згідно з актом приймання-передачі від 31.01.2025.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 25.02.2025 прийнято до провадження судді Ольги Горшкової та призначеної її розгляд за правилами спрощеного провадження.

Відповідно до статті 240 частини 1 пункту 8 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до частини 3, 4 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Положення наведених норм процесуального права дає підстави для висновку, що якщо позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду.

Відповідно до частини 13 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до частини 2 статті 122 частини Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частин 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Предметом позову в категорії справ стосовно соціального захисту є дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, пов`язані з соціальними виплатами, які можуть бути регулярними, періодичними, одноразовими, обмеженими в часі платежами, а тому строк на соціальний захист та строки звернення до суду залежать також від виду відповідного платежу як форми соціального захисту з боку держави.

Відлік строків для звернення з метою реалізації права на соціальний захист розпочинається з моменту отримання відповідним суб`єктом владних повноважень заяви особи, до якого додано пакет необхідних документів. У свою чергу, відлік строків для звернення до суду (у випадку незгоди особи з відповідним рішенням, дією чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень за результатами розгляду зазначеної заяви) розпочинається з моменту, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про таке порушення своїх прав, якщо інше прямо не передбачено законом.

Так, позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовані тим, що пенсію позивачу призначено на підставі довідки, форму якої затверджено Постановою Правління Пенсійного фонду України від 30.10.2008 №19-11, яка в подальшому була визнана такою, що не відповідає актам вищої юридичної сили у частині щодо не включення до складових заробітної плати для призначення (перерахунку) пенсії винагороди за вислугу років, матеріальної допомоги на оздоровлення та соціально-побутових питань, відтак ОСОБА_1 вважає, що затвердження Пенсійним фондом України форми довідки, яка не відображає всі складові заробітної плати, на які нараховуються внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, призвело до того, що в період з 1 лютого 2011 року по 1 серпня 2017 року з вини Пенсійного фонду України їй щомісяця не донараховувалася пенсія.

Обґрунтовуючи мотиви звернення до суду, позивач зазначила, що з 19.02.2018 їй достеменно стало відомо про порушення її прав та недоврахування їх пенсії з усіх складових заробітної плати, після винесення Харківським апеляційним адміністративним судом, ухвали про залишення без змін постанови Дзержинського районного суду м. Харкова від 30.11.2017 у справі № 638/15233/17.

Вказаною постановою, визнано протиправним рішення Шевченківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України м. Харкова від 08.09.2017 протокол № 23 щодо виключення з розрахунку при донарахуванні (перерахунку) пенсії ОСОБА_1 , суми матеріальної допомоги на оздоровлення, матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань, індексації заробітної плати, надбавки працівникам управління Харківської міської ради у розмірі 50% посадового окладу згідно рішення II сесії XXII скликання від 19.10.1994. Зобов`язано Шевченківське об`єднане управління Пенсійного фонду України м. Харкова провести ОСОБА_1 , донарахування (перерахунок ) пенсії державного службовця з 10 квітня 2017 року, включивши до складу заробітної плати суми матеріальної допомоги на оздоровлення, матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань, індексації заробітної плати, надбавки працівникам управління Харківської міської ради у розмірі 50% посадового окладу згідно рішення II сесії ХГIII скликання від 19.10.1994, на підставі довідки від 29.08.2017 № 105 про складові заробітної плати (за останні 24 календарні місяці роботи або за будь-які 60 календарних місяців роботи підряд перед зверненням за пенсією), що подається для призначення пенсії відповідно до Закону України «Про державну службу», яку видано Харківською міською радою із збереженням проценту нарахування пенсії на момент її виходу на пенсію у розмірі 85% та виплатити її у повному обсязі з урахуванням раніше виплачених виплат.

Як вбачається із вищевказаного судового рішення, ОСОБА_1 зверталась до Шевченківського об`єднання управління Пенсійного фонду України м. Харкова з заявою про перерахунок пенсії, оскільки при призначені їй пенсії вперше у вересні 2010 року до складу заробітної плати не були включені матеріальна допомога на оздоровлення, матеріальна допомога для вирішення соціально - побутових питань, індексація заробітної плати та надбавка у розмірі 50 % посадового окладу згідно рішення ІІ сесії Харківської міської ради ХХІІ скликання від 19.10.1994 та вважає, що відповідач повинен донарахувати їй пенсію.

Тобто, вже при зверненні до Шевченківського об`єднання управління Пенсійного фонду України м. Харкова 06.09.2017 позивачу було відомо про порушення її прав в частині недонарахування та неотримання нею різниці у пенсії державного службовця починаючи з 2011 року.

У в постанові Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду від 31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19 було наголошено, що при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Таким чином, із наявних у матеріалах справи доказів вбачається, що позивачу було відомо або повинно було стати відомо про порушення її прав ще у вересні 2017 року. Більше того, сама позивач у позовній заяві вказує на те, що про порушення своїх прав їй достеменно стало відомо 19.02.2018, проте, незважаючи на це, з відповідним позовом до Печерського районного суду м. Києва лише 15.11.2018, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду на позовній заяві, тобто з порушенням передбаченого процесуальним законом строку звернення до суду.

Позивач, звернувшись до суду з даним позовом пропустив строк звернення до суду, не навівши при цьому поважних та об`єктивних причин пропуску вказаного строку.

А відтак, ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 16.06.2025 позовну заяву ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України, третя особа Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали Харківського окружного адміністративного суду направлено засобами поштового зв`язку позивачу за адресою зазначеною позивачем у позовній заяві та згідно даних з Єдиного державного демографічного реєстру : АДРЕСА_1 , проте вказана ухвала повернулась до суду 07.07.2025 з відміткою на конверті "за закінченням терміну зберігання".

Згідно Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку» від 05 березня 2009 року №270 (зі змінами та доповненнями), поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі неможливості їх вручення, у тому числі, за закінченням терміну зберігання.

При цьому, до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками "за закінченням терміну зберігання", "адресат вибув", "адресат відсутній" і т.п., з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

У постанові Верховного Суду від 22.03.2024 cправа № 922/1648/19 зазначено, що Верховний Суд звертає увагу на те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17(П/9901/87/18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19 від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б, від 27.02.2023 у справі №909/548/16(909/947/20).

Крім того, суд звертає увагу, що Верховним Судом, в постановах колегій, що входять до різних палат КАС ВС, від 04 травня 2022 року (справа № 120/2583/21-а), 01 липня 2021 року (справа №802/118/17-а), 07 липня 2022 року (справа № 120/4298/21-а), 09 червня 2022 року (справа № 320/11945/20), 12 вересня 2022 року (справа № 640/11616/21), 30 серпня 2022 року (справа № 640/15282/20), 29 серпня 2022 року (справа № 810/202/18), 23 серпня 2022 року (справа № 560/9388/21), 17 серпня 2022 року (справа № 640/24112/21), 10 серпня 2022 року (справа № 560/5344/21), 25 травня 2022 року (справа № 600/267/21-а), 25 травня 2022 року (справа № 380/8038/21), 25 травня 2022 року (справа № 460/2926/20), 12 травня 2022 року (справа № 60/1352/21), 28 квітня 2022 року (справа № 160/9400/21), 28 квітня 2022 року (справа № 240/8365/21), 14 квітня 2022 року (справа № 240/18423/20), а також у постановах Касаційного цивільного суду від 26 січня 2021 року у справі № 279/1616/21, 30 вересня 2020 року у справі № 509/3945/15-ц, 18 вересня 2019 року у справі № 520/899/18 під час застосування статті 251 КАС України та аналогічної за змістом норми статті 272 Цивільного процесуального кодексу України суди дійшли висновку про те, що належним способом вручення судового рішення може вважатися лише його надсилання рекомендованим листом (не телефоном, не електронною поштою поза «Електронним кабінетом» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, не службами для обміну миттєвими повідомленнями (месенджерами)).

Відповідно до пункту 4 частини 6 статті 251 Кодексу адміністративного судочинства України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Застосовуючи до спірних в цій справі правовідносин приведені висновки Верховного Суду відповідно до частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, суд доходить до висновку, що поштове відправлення з ухвалою повернулось без вручення адресату з незалежних від суду причин (згідно з довідкою пошти - за закінченням терміну зберігання), а тому згідно з положеннями частини 6 статті 7, частини 11 статті 126 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала про залишення позову без руху вважається врученою належним чином, оскільки судом було дотримано всіх необхідних вимог щодо своєчасного повідомлення.

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, станом на 13.08.2025 позивач вимоги ухвали суду про залишення адміністративного позову без руху не виконав та не усунув зазначені в ній недоліки, у встановлений судом строк.

Суд звертає увагу, що згідно з частиною 1 статі 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки.

В Україні створено інформаційне поле, де зацікавлена особа легко може знайти інформацію про судову справу.

Функціонує Єдиний державний реєстр судових рішень. На сайті «Судова влада» доступні персоналізовані відомості про автоматизований розподіл справ та розклад засідань. Працює «Електронний кабінет».

Використання цих інструментів та технологій забезпечує добросовісній особі можливість звертатись до суду, брати участь у розгляді справи у зручній формі.

Отже, процесуальна поведінка позивача не демонструє повноти використання своїх процесуальних прав, готовності брати участь у справі на всіх етапах її розгляду, достатньої зацікавленості щодо належного захисту своїх прав у судовому порядку.

Відповідно до частини 15 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно з пунктом 7 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Крім того, відповідно до статті 240 частини 1 пункту 8 Кодесу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до частини 3, 4 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Положення наведених норм процесуального права дає підстави для висновку, що якщо позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду.

Враховуючи наведене та те, що позивач не виконав вимог суду, не надав до суду клопотання про поновлення строку звернення до суду із вказаним кодексом, на надав належних доказів у підтвердження поважності пропуску строку звернення, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Суд звертає увагу сторін, що судом апеляційної інстанції щодо всіх справ, підсудних окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, та переданих на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України відповідно до цього Закону, є Шостий апеляційний адміністративний суд (абзац 6 пункту 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13 грудня 2022 року №2825-IX (в редакції Закону №3863-IX від 16.07.2024).

Керуючись ст.ст. 45, 122, 123, 161, 171, 240, 245, 251 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України, третя особа Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Ольга ГОРШКОВА