Справа № 380/30498/23
Суддя: Матковська Зоряна Мирославівна
Дата ухвалення: 2025-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2025 рокуЛьвівСправа № 380/30498/23 пров. № А/857/32391/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді: Матковської З.М.,

суддів: Качмара В.Я, Ніколіна В.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2024 року у справі № 380/30498/23 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування акту, зобов`язання вчинити дії (головуючий суддя першої інстанції Гавдик З.В., час ухвалення не вказано, за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників справи, місце ухвалення м. Львів, дата складання повного тексту 31.10.2024),-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі по тексту позивачка), в інтересах якої діє адвокат Швець Д.Ю., звернулась до Львівського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Департаменту патрульної поліції (далі по тексту відповідач) у якому просила:

- визнати протиправним та скасувати акт від 31.11.2023 № 531/12 розслідування нещасного випадку, який стався 10.08.2023 з ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Департамент патрульної поліції провести об`єктивне розслідування нещасного випадку, що стався 10.08.2023 з інспектором взводу № 2 роти № 4 батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , та з урахуванням висновків суду скласти за його результатами акт за формою ПВ (Н-1/ПВ).

На обґрунтування позову позивачка зазначає, що 10.08.2023 близько 21:00 год., на службовий планшетний пристрій поступило повідомлення про конфлікт за адресою: м. Львів, вул. Миколайчука, 12, який прийняв наряд поліції «Омега - 603», у складі інспекторів взводу № 2 роти № 4 батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП старших лейтенантів поліції ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

За наслідками вказаної події, громадянин ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , був затриманий та доставлений до відділу поліції № 1 Львівського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції у Львівській області, оскільки відмовлявся виконувати вимоги працівників поліції, де на правопорушника складено всі необхідні адміністративні матеріали.

Позивачка зазначає, що під час затримання правопорушника, ОСОБА_3 спіткнувся та втратив рівновагу, внаслідок чого впав на ОСОБА_1 , у зв`язку із чим у неї з`явився різкий біль в правій руці в області великого пальця та зап`ястя. Оскільки біль в руці не минув, позивачка звернулася в КНП « 1 територіальне медичне об`єднання м. Львова», де після огляду лікарем встановлено діагноз: перелом головки першої п`ясної кістки.

10.08.2023 та 11.08.2023 обставини вказаної події зареєстровані в журналі ЄО ВП № 1 ЛРУП № 1 ГУНП у Львівській області за № 15654 та № 15679, та в подальшому відомості до ЄРДР за № 0001345 за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 342 КК України.

Вказує, що 11.08.2023 позивачка звернулася в ДУ «ТМО МВС України по Львівській області», де після огляду лікарем з діагнозом: закритий перелом головки першої п`ясної кістки правої кисті, перебувала на амбулаторному лікуванні з 11.08.2023 по 22.09.2023.

Так, у зв`язку із вказаним, відповідач на підставі п. 8 Розділу ІІІ Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 № 705, склав акт розслідування нещасного випадку від 30.11.2023 № 531/12 за формою Н-1 (НПВ), у якому спеціальна комісія дійшла висновку, що зазначений нещасний випадок із старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Позивачка не погоджується із складеним актом розслідування нещасного випадку від 30.11.2023 № 531/12 за формою Н-1 (НПВ), оскільки такий, на її думку, є незаконним, необґрунтованим, необ`єктивним та упередженим, оскільки матеріали розслідування нещасного випадку не містять будь-яких фактичних та належних доказів причинно-наслідкового зв`язку між вчиненим дисциплінарним проступком та заподіяними тілесними ушкодженнями внаслідок нещасного випадку.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 31.10.2024 позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування акту, зобов`язання вчинити дії - задоволено.

Визнано протиправним та скасовано акт № 531/12 розслідування нещасного випадку за формою Н-1 (НПВ), складений 30.11.2023 Департаментом патрульної поліції.

Зобов`язано Департамент патрульної поліції повторно провести розслідування нещасного випадку, який стався 10.08.2023 о 21 год. 20 хв. з інспектором взводу № 2 роти № 4 батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 по вул. Миколайчука, 12, м. Львів, та оформити його результати відповідно до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 року № 705, з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 1073,60 грн сплаченого судового збору.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій зазначає, що суд першої інстанції в порушення норм матеріального права, прийняв необґрунтоване рішення, у зв`язку із чим його необхідно скасувати.

Апелянт зазначає, що матеріалами службового розслідування встановлено, що під час реагування на звернення щодо конфлікту, інспектор взводу № 2 роти № 4 батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , була без засобів індивідуального захисту, а саме бронежилета. Вказане свідчить про те, що позивач неналежно дбала про особисту безпеку і здоров`я.

Також, за результатами проведення службового розслідування встановлено, що інспектор взводу № 2 роти № 4 батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 10.08.2023 здійснила порушення правил носіння однострою, що виразилося у перебуванні поза межами будівлі без головного убору.

Разом із цим, апелянт вказує, що дисциплінарна комісія встановила, що 10.08.2023 інспектор взводу № 2 роти № 4 батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 під час опрацювання звернення, що скероване диспетчером, допустила порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні порядку застосування портативних відеореєстраторів, а саме закріпила портативний відеореєстратор на поясі, що призвело до неякісної фіксації подій.

У зв`язку із вказаним, відповідач зауважує, що відповідно до наказом Департаменту патрульної поліції від 29.09.2023 № 123 «Про застосування до працівника управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» позивачку притягнуто до дисциплінарної відповідальності не тільки за порушення вимог носіння однострою (відсутність головного убору), а і за ряд інших порушень.

Не погоджуючись із притягненням до дисциплінарної відповідальності, позивачка звернулась до суду із позовною заявою щодо визнання протиправним та скасування наказу від 29.09.2023 № 123. Так, рішенням Львівського окружного суду від 07.02.2024 у справі № 380/24065/23, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 07.07.2024, у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу відмовлено повністю.

Апелянт вважає, що факт порушення службової дисципліни позивачкою підтверджено в ході проведення службового розслідування, результати якого оформлено у висновку службового розслідування, наказом про притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності та в судовому порядку, оскільки вказаний наказ скасовано не було.

На переконання апелянта, вищезазначене вказує на відсутність підстав для скасування акту № 531/12 розслідування нещасного випадку за формою Н-1 (НПВ), складеного 30.11.2023 Департаментом патрульної поліції.

З урахуванням наведеного, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити.

Відзив на апеляційну скаргу позивачка не подала. Відповідно ч. 4 ст. 304 КАС України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційних скарг, колегія суддів виходить з наступного.

ОСОБА_1 проходить службу на посаді інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 2 управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції, про що свідчить наказ Департаменту патрульної поліції від 20.02.2023 № 169о/с «По особовому складу».

10.08.2023 управління патрульної поліції у Львівській області склало повідомлення про нещасний випадок, який о 23:30 год. переданий Департаменту патрульної поліції, де викладено стислий опис обставин настання нещасного випадку та відповідно до якого, ОСОБА_1 інспектор взводу № 2 роти № 4 батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП отримала закритий краєвий перелом головки першої п`ясної кістки правої кисті.

Згідно з консультаційним висновком спеціаліста відокремленого підрозділу «Лікарня Святого Пантелеймона» комунального некомерційного підприємства « 1 територіальне медичне об`єднання м. Львова» від 10.08.2023, ОСОБА_1 здійснено рентгенологічне дослідження правої кисті, за результатами якого встановлено діагноз: «перелом головки першої п`ясної кістки із задов. полож. відламків».

Відповідно до результату огляду від 11.08.2023 № 3611631 державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Львівській області», ОСОБА_1 встановлено діагноз: «S62.24 Перелом головки першої п`ясткової кістки (Заключний) (Перелом головки першої п`ясної кістки правої кисті із задов. полож. відламків (Кримінально-виробнича травма))».

Начальник Департаменту патрульної поліції 11.08.2023 прийняв наказ № 1627 «Про утворення комісії для проведення розслідування нещасного випадку», відповідно до якого, утворено комісію для проведення розслідування нещасного випадку за участю ОСОБА_1

29.08.2023 наказом УПП у Львівській області ДПП № 237 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» призначено службове розслідування.

Наказом УПП у Львівській області ДПП від 11.09.2023 № 104 «Про продовження строку проведення службового розслідування» продовжено термін проведення службового розслідування.

За результатами службового розслідування, призначеного з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин отримання тілесних ушкоджень, інспектором взводу № 2 роти № 4 батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 10.08.2023, що встановлюється з доповідної записки за реєстраційним індексом від 11.08.2023 № 15613вн/41/12/01-2023 старшого інспектора-чергового відділу чергової служби УПП у Львівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , дисциплінарна комісія склала висновок від 25.09.2023, який затверджений начальником УПП у Львівській області ДПП 25.09.2023.

Зі змісту висновку від 25.09.2023 слідує, що наказом УПП у Львівській області ДПП 29.08.2023 № 237 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» призначено службове розслідування. Наказом УПП у Львівській області ДПП від 11.09.2023 № 104 «Про продовження строку проведення службового розслідування» продовжено термін проведення службового розслідування.

У висновку від 25.09.2023, окрім іншого, також зазначено, що інспектор взводу № 2 роти № 4 батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 10.08.2023 здійснила порушення правил носіння однострою, що виразилося у перебуванні поза межами будівлі без головного убору, а також недотрималась порядку застосування портативних відеореєстраторів, а саме закріпила портативний відеореєстратор на поясі, що призвело до неякісної фіксації подій.

30.11.2023 комісія склала акт № 531/12 розслідування нещасного випадку за формою Н-1 (НПВ), який стався 10.08.2023 о 21:20 год. з інспектором взводу № 2 роти № 4 батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 . Акт від 30.11.2023 № 531/12 розслідування нещасного випадку затверджений начальником Департаменту патрульної поліції Євгенієм Жуковим 01.12.2023.

У акті від 30.11.2023 № 531/12 зазначено обставини, за яких стався нещасний випадок, а саме: «Відповідно до дислокації сил та засобів батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП на службу заступив наряд поліції «Омега - 603» на службовому транспортному засобі PEUGEOT 301 н.з. НОМЕР_1 , у складі інспекторів взводу № 2 роти № 4 батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП старших лейтенантів поліції ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Із пояснень ОСОБА_1 та ОСОБА_2 стало відомо, що 10.08.2023 близько 21 год. 00 хв. вони на службовий планшетний пристрій отримали повідомлення про конфлікт за адресою: м. Львів, вул. Миколайчука, 12.

Прибувши за вказаною адресою, біля кафе «Хрещатик», працівників поліції зустріла заявниця - продавця закладу харчування ОСОБА_5 , яка повідомила, що двоє невідомих осіб, які є відвідувачами даного закладу, перебувають в стані алкогольного сп`яніння, нецензурно висловлюються, відмовляються покинути заклад після його зачинення, та вказавши на одного з них повідомила, що він погрожував їй фізичною розправою та вчиняв хуліганські дії в громадському місці.

На вимогу працівників поліції припинити правопорушення та покинути місце події, один з чоловіків відреагував спокійно та забравши речі пішов, а інший, згодом встановлений, як ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на законні вимоги не реагував, будучи в п`яному вигляді висловлювався нецензурно, поводився агресивно. На місце було викликано допоміжний наряд поліції. Оскільки ОСОБА_3 не припиняв своїх протиправних дій та відмовлявся виконувати вимоги працівників поліції, було прийнято рішення затримати його. Під час затримання ОСОБА_3 спіткнувся та втратив рівновагу, внаслідок чого почав падати на ОСОБА_1 , яка стояла позаду. В проході поруч знаходилася стінка торгівельного мафу, до якої він притиснув ОСОБА_1 своєю чималою вагою. ОСОБА_1 зазначила, щоб уникнути падіння, вона намагалася відштовхнути ОСОБА_3 , однак уникнути не вдалося. Після падіння ОСОБА_6 відчула різкий біль в правій руці в області великого пальця та зап`ястя.

В подальшому ОСОБА_3 було затримано та доставлено до Відділу поліції № 1 Львівського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції у Львівській області, де складено всі необхідні адміністративні матеріали.

Оскільки біль в руці ОСОБА_1 не минала, з`явилося почервоніння та опухлість вона звернулася в КНП « 1 територіальне медичне об`єднання м. Львова», де після огляду лікарем їй було встановлено діагноз: перелом головки першої п`ясної кістки.

10.08.2023 та 11.08.2023 обставини вказаної події було зареєстровано в журналі ЄО ВП № 1 ЛРУП № 1 ГУНП у Львівській області за № 15654 та № 15679 та в подальшому внесено відомості до ЄРДР за № 1201345 за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 342 ККУ.

11.08.2023 ОСОБА_1 повторно звернулася в ДУ «ТМО МВС України по Львівській області», де після огляду лікарем з діагнозом: закритий перелом головки першої п`ясної кістки правої кисті, перебувала на амбулаторному лікуванні з 11.08.2023 по 22.09.2023».

Комісія, за результатом розслідування нещасного випадку зробила наступний висновок: «Відповідно до висновку службового розслідування від 25.09.2023 дисциплінарна комісія УПП у Львівській області ДПП у діях інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 встановила дисциплінарний проступок.

На підставі пункту 8 розділу III Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05 жовтня 2020 року № 705, комісія дійшла висновку, що зазначений нещасний випадок, який трапився з старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Потерпілій надавалися роз`яснення щодо її прав на соціальну та матеріальну допомогу, відповідно до чинного законодавства.

За результатами розслідування складено акт за формою Н-І(НПВ)».

Не погоджуючись з актом від 30.11.2023 № 531/12 розслідування нещасного випадку форми Н-1(НПВ) позивачка звернулась до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції адміністративний позов задовольнив повністю виходячи з тих підстав, що зі встановлених під час розгляду справи обставин неможливо зробити висновок, що позивачка мала можливість передбачити настання нещасного випадку (падіння правопорушника під час затримання) та вжити заходів для його уникнення, а також те, що до настання нещасного випадку призвело саме порушення носіння однострою та застосування технічних приладів позивачем під час виконання своїх службових обов`язків, зокрема перебування ОСОБА_1 поза межами будівлі без головного убору та закріплення портативного відеореєстратора на поясі.

Нещасний випадок із ОСОБА_1 стався в період проходження служби та пов`язаний із виконанням службових обов`язків, оскільки обставини даного нещасного випадку відповідають всім його, ознакам згідно із визначенням нещасного випадку відповідно до пункту 3 розділу І Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків.

Комісія з розслідування нещасного випадку, який стався 10.08.2023 з інспектором взводу № 2 роти № 4 батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , не встановила і не підтвердила наявність обставин настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків, передбачених пунктом 8 розділу ІІІ Порядку № 705, а відтак підстави для складення акту за формою Н-1 (НПВ) були відсутні.

Натомість, відповідно до підпункту 1 пункту 7 розділу ІІІ Порядку № 705, виконання потерпілим поліцейським під час нещасного випадку завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», свідчить про наявність обставин настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків.

Враховуючи вищезазначене, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач безпідставно та необґрунтовано прийняв рішення про те, що нещасний випадок, що стався з позивачем 10.08.2023, в період проходження служби і він не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, а тому визнав протиправним та скасував акт № 531/12 розслідування нещасного випадку за формою Н-1 (НПВ), складеного 30.11.2023 та зобов`язав відповідача провести повторне розслідування нещасного випадку та оформити його результати відповідно до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 № 705, з урахуванням висновків суду.

Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх правильними та такими, що відповідають нормам матеріального права та обставинам справи з огляду на наступне.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 № 2694-XII (далі - Закон № 2694-XII), охорона праці - це система правових, соціально-економічних, організаційно-технічних, санітарно-гігієнічних і лікувально-профілактичних заходів та засобів, спрямованих на збереження життя, здоров`я і працездатності людини у процесі трудової діяльності.

Статтею 22 Закону № 2694-XII передбачено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.

Як встановлено ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII), Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Відповідно до ст. 2 Закону № 580-VIII, завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону № 580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Статтею 23 Закону № 580-VIII визначено основні повноваження поліції.

Згідно із ч. 1 ст. 24 Закону № 580-VIII, виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладене на поліцію виключно законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону № 580-VIII, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Статтею 60 Закону № 580-VIII визначено, що проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до статті 22 Закону № 2694-XII і статті 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» 23.09.1999 № 1105-XIV, Кабінет Міністрів України, постановою від 17.04.2019 № 337, затвердив Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві (далі - Порядок № 337).

Абзацом 4 п. 2 Порядку № 337 встановлено, що дія цього Порядку не поширюється на осіб рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ, поліцейських, військовослужбовців Національної гвардії, курсантів (слухачів) закладів освіти МВС і Національної гвардії.

Згідно з абз. 10 п. 2 Порядку № 337, розслідування та облік нещасних випадків щодо осіб, зазначених в абзацах третьому-восьмому цього пункту, здійснюються у порядку, визначеному міністерствами та іншими державними органами, в управлінні яких перебувають військові частини, установи, організації, заклади освіти та підрозділи, де проходять службу або утримуються такі особи.

Так, апеляційний суд зазначає, що з метою встановлення єдиного порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, відповідно до вимог ст. 22 Закону № 2694-XII та абзацу абз. 10 п. 2 Порядку № 337, Міністерство внутрішніх справ України наказом від 05.10.2020 № 705 затвердило Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими (далі - Порядок № 705).

Відповідно до пункту 1 Розділу І Порядку № 705, цей Порядок визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими центрального органу управління поліції, територіальних (міжрегіональних) органів (підрозділів) поліції, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - орган (підрозділ) поліції).

Згідно із визначеннями термінів, наведених у пункті 3 Розділу І Порядку № 705, нещасним випадком є отримання поліцейським під час проходження служби в поліції травми, тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського.

Пунктом 6 Розділу І Порядку № 705 передбачено, що строк давності для розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку становить три роки з дня його настання.

Як встановлено п. 1 Розділу ІІ Порядку № 705, про кожний нещасний випадок потерпілий поліцейський або особа, яка його виявила, негайно повідомляє прямому керівникові.

За визначенням, викладеним у пункті 3 Розділу І Порядку №705, прямий керівник - керівник, якому поліцейський підпорядкований за службою, у тому числі тимчасово.

Суд апеляційної інстанції встановив, що 10.08.2023 управління патрульної поліції у Львівській області склало повідомлення про нещасний випадок, який о 23:30 год. передано Департаменту патрульної поліції, де викладено стислий опис обставин настання нещасного випадку та відповідно до якого, ОСОБА_1 інспектор взводу № 2 роти № 4 батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП отримала закритий краєвий перелом головки першої п`ясної кістки правої кисті.

Згідно з п. 4 Розділу І Порядку № 705, розслідування проводиться в разі настання нещасного випадку, у тому числі про який своєчасно не повідомлено керівника органу (підрозділу) поліції.

Пунктом 2 Розділу ІІ Порядку № 705 встановлено, що прямий керівник після отримання відомостей про настання нещасного випадку зобов`язаний:

- терміново організувати надання домедичної допомоги потерпілому поліцейському, забезпечити (за потреби) його направлення до закладу охорони здоров`я;

- негайно повідомити про нещасний випадок керівникові органу (підрозділу) поліції та посадовій особі з державного нагляду за охороною праці;

- зберегти до прибуття комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку обстановку та устаткування в такому стані, у якому вони були на момент нещасного випадку (якщо це не загрожує життю чи здоров`ю інших осіб), ужити необхідних заходів для запобігання таким випадкам.

Відповідно до пунктів 3, 4 Розділу ІІ Порядку № 705, керівник органу (підрозділу) поліції, де стався нещасний випадок, наказом не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

Із матеріалів справи встановлено, що начальник Департаменту патрульної поліції 11.08.2023 прийняв наказ № 1627 «Про утворення комісії для проведення розслідування нещасного випадку», відповідно до якого, утворено комісію для проведення розслідування нещасного випадку за участю ОСОБА_1 .

Пунктом 4 Розділу ІІ Порядку № 705 передбачено, що до складу комісії з розслідування нещасного випадку входять: 1) керівник (спеціаліст) з державного нагляду за охороною праці або посадова особа, на яку покладено виконання функцій з державного нагляду за охороною праці (голова комісії); 2) керівник (спеціаліст) підрозділу кадрового забезпечення; 3) психолог (у разі спроби самогубства); 4) представник первинної організації профспілки (за згодою); 5) спеціаліст Державної установи «Центр превентивної медицини МВС України» (у разі гострого професійного захворювання (отруєння)); 6) інші посадові особи органів (підрозділів) поліції (за потреби).

До складу комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку не може входити прямий керівник потерпілого поліцейського, який організовував та контролював його службову діяльність під час виконання обов`язків, що призвели до настання нещасного випадку в період проходження служби. (п. 7 Розділу ІІ Порядку № 705)

Пунктом 4 Розділу ІІІ Порядку № 705 визначено, що за результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1).

Колегія суддів встановила, що 30.11.2023 комісія склала акт № 531/12 розслідування нещасного випадку за формою Н-1 (НПВ), який стався 10.08.2023 з ОСОБА_1 . Акт від 30.11.2023 № 531/12 розслідування нещасного випадку затверджений начальником Департаменту патрульної поліції Євгенієм Жуковим 01.12.2023.

Відповідно до п. 6 Розділу ІІІ Порядку № 705, Комісія (спеціальна комісія) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку зобов`язана: 1) провести засідання, на якому розглянути інформацію про нещасний випадок, розподілити функції між членами комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та скласти протокол засідання; 2) провести фотографування, обстежити місце нещасного випадку та скласти протокол огляду місця, де стався нещасний випадок; 3) одержати письмові пояснення потерпілого поліцейського, посадових осіб, поліцейських, свідків нещасного випадку; 4) вивчити наявні документи і матеріали стосовно нещасного випадку та надіслати (за потреби) запити відповідним установам, організаціям, закладам щодо надання інформації про нещасний випадок; 5) визначити вид події та причини, що призвели до настання нещасного випадку, згідно з Класифікатором видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку; 6) визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; 7) визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертиз тощо для встановлення причин настання нещасного випадку; 8) з`ясувати обставини перебування потерпілого поліцейського у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; учинення ним кримінального, адміністративного правопорушення, дисциплінарного проступку, навмисного заподіяння шкоди своєму здоров`ю або самогубства; 9) установити осіб, які порушили вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, та розробити заходи із запобігання таким нещасним випадкам; 10) кваліфікувати нещасний випадок відповідно до обставин: у період проходження служби під час виконання службових обов`язків або не пов`язаний з виконанням службових обов`язків; 11) прийняти рішення шляхом голосування членів комісії (спеціальної комісії), у разі рівної кількості їхніх голосів голос голови комісії (спеціальної комісії) вирішальний; 12) скласти акти за формою Н-1 у кількості примірників, визначених рішенням комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку. У разі групового нещасного випадку скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого поліцейського. Акти за формою Н-1 прошиваються та скріплюються печаткою органу (підрозділу) поліції; 13) розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1). У разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку із змістом акта за формою Н-1 підписати акти з відміткою про наявність окремої думки. Окрема думка викладається письмово. В окремій думці член комісії (спеціальної комісії) обґрунтовано викладає пропозиції до змісту акта за формою Н-1 (окрема думка додається до акта за формою Н-1 та є його невід`ємною частиною); 14) передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та примірники актів за формою Н-1 керівникові органу (підрозділу) поліції, що утворив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, для їх розгляду та затвердження; 15) додержуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих поліцейських та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

Як визначено п. 7 Розділу ІІІ Порядку № 705, що обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків є: 1) виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом України Про Національну поліцію, здійснення діяння з припинення правопорушення у вільний від служби час; 2) вплив на потерпілого поліцейського шкідливих чи небезпечних факторів під час виконання завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», унаслідок яких виникло гостре професійне захворювання (отруєння), що підтверджено медичним висновком.

Разом із цим, п. 8 Розділу ІІІ Порядку № 705, встановлено, що обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є: 1) діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію»; 2) навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення особи до самогубства, що доведений судом); 3) учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком; 4) учинення дій під час несення служби потерпілим поліцейським у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (за наявності медичного висновку).

Із матеріалів справи вбачається, що у висновку від 25.09.2023 зазначено, що інспектор взводу № 2 роти № 4 батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 10.08.2023 здійснила порушення правил носіння однострою, що виразилося у перебуванні поза межами будівлі без головного убору, а також недотрималась порядку застосування портативних відеореєстраторів, а саме закріпила портативний відеореєстратор на поясі, що призвело до неякісної фіксації подій.

За наслідками вказаного, до позивачки застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

Разом із цим, колегія суддів встановила, що комісія, за результатом розслідування нещасного випадку зробила висновок про те, що дисциплінарна комісія УПП у Львівській області ОСОБА_1 встановила дисциплінарний проступок. На підставі пункту 8 Розділу III Порядку № 705, комісія дійшла висновку, що нещасний випадок, який трапився з старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

У пункті 1 приміток додатку № 2 до Порядку № 705, зазначено, що якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби під час виконання службових обов`язків, це позначається великими літерами ПВ (Н-1/ПВ), якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, це позначається великими літерами НПВ (Н-1/НПВ).

Так, із матеріалів справи встановлено, що за результатами розслідування нещасного випадку, що стався із позивачкою, складено акт за формою Н-І (НПВ).

У додатку № 6 до Порядку №705 викладено Класифікатор видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку (далі - Класифікатор).

Підпунктами 3, 12, 20, 22 пункту 1 Класифікатора до виду події, що призвела до нещасного випадку, віднесено: - падіння, обрушення, обвалення предметів, матеріалів, породи, ґрунту тощо; - навмисне вбивство, травма, заподіяні іншою особою; - події суспільного життя (страйк, оголошена та неоголошена війна, терористичний акт, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, протиправні дії третіх осіб тощо); - інші види (зазначити подію).

Причини нещасного випадку класифіковані на: 1) технічні; 2) організаційні; 3) психофізіологічні; 4) техногенні, природні, екологічні та соціальні.

Підпунктом 1 пункту 2 Класифікатора, до технічних віднесено: конструктивні недоліки, недосконалість, недостатня надійність транспортних засобів; невідповідність засобів колективного та індивідуального захисту встановленим вимогам та їх недостатність; незадовільний технічний стан будинків, споруд, території; інші види (зазначити причину);

Підпунктом 2 пункту 2 Класифікатора, до організаційних віднесено: незадовільне функціонування, недосконалість або відсутність системи управління охороною праці; недодержання вимог законодавства про охорону праці; порушення вимог безпеки під час експлуатації обладнання, устаткування, машин, механізмів тощо; порушення вимог безпеки під час експлуатації (користування) транспорту (автомобільного, водного, залізничного, повітряного); порушення вимог безпеки під час експлуатації мобільних засобів праці та технологічних транспортних засобів; незабезпеченість засобами індивідуального захисту; невикористання засобів індивідуального захисту за їх наявності; незастосування засобів колективного захисту (за наявності); порушення службової дисципліни; інші види (зазначити причину);

Підпунктом 3 пункту 2 Класифікатора, до психофізіологічних віднесено: алкогольне, наркотичне чи інше сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; травмування (смерть) унаслідок протиправних дій інших осіб; низька нервово-психічна стійкість; незадовільні фізичні дані або стан здоров`я; незадовільний психологічний клімат у колективі; особиста необережність потерпілого поліцейського (у разі відсутності технічних і організаційних причин, впливу шкідливих або небезпечних виробничих факторів, порушень вимог законодавчих і нормативно-правових актів, інструкцій тощо); інші види (вказати причину).

Підпунктом 4 пункту 2 Класифікатора, до техногенних, природніх, екологічних та соціальних причин віднесено: викид небезпечних хімічних, радіоактивних, біологічних речовин; контакт з представниками тваринного та рослинного світу; стихійне лихо (метеорологічні, топологічні та тектонічні катастрофи: землетрус, зсув, селі, снігові лавини, повінь, просідання і зсув ґрунту тощо); гідрометеорологічні явища (мороз, ожеледиця, заметіль, шквальний вітер, ураган, град, спека, туман, злива, блискавка тощо); соціальний конфлікт (страйк, оголошена та неоголошена війна, терористичний акт, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, громадська демонстрація, протиправні дії осіб тощо); інші види (вказати причини).

Отже, суд апеляційної інстанції підсумовує, що положеннями Порядку № 705 передбачено вичерпний перелік обставин настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків і обставин настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків. Залежно від того, які обставини встановлені під час розслідування нещасного випадку, складається акт за відповідною формою: якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби під час виконання службових обов`язків, це позначається великим літерами ПВ (Н-1/ПВ), якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, це позначається великими літерами НПВ (Н-1/НПВ).

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що в акті від 30.11.2023 № 531/12 розслідування нещасного випадку за формою Н-1 (НПВ) зазначено: «На підставі пункту 8 розділу III Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05 жовтня 2020 року № 705, комісія дійшла висновку, що зазначений нещасний випадок, який трапився з старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків».

Колегія суддів погоджується із твердженням суду першої інстанції про те, що в акті від 30.11.2023 № 531/12 розслідування нещасного випадку за формою Н-1 (НПВ), відсутні посилання та конкретизація стосовно того, на підставі якого саме підпункту пункту 8 Порядку № 705 зроблено вказаний вище висновок.

Так, варто зауважити, що підпункт 1 пункту 8 Розділу III Порядку № 705 визначає обставиною настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом № 580-VIII.

При цьому, у підпункті 1 пункту 8 Розділу III Порядку № 705 нормотворець використовує словосполучення «не пов`язане», тобто, під цей підпункт підпадає діяння, яке взагалі не пов`язано з виконання завдань поліцейського.

Підпункт 2 пункту 8 Розділу III Порядку № 705, визначає обставиною настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків, навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення особи до самогубства, що доведений судом).

Підпункт 3 пункту 8 Розділу III Порядку № 705, визначає обставиною настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків, учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком.

Підпункт 4 пункту 8 Розділу III Порядку № 705, визначає обставиною настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків, учинення дій під час несення служби потерпілим поліцейським у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (за наявності медичного висновку)

Детально проаналізувавши наведений вище зміст акту від 30.11.2023 № 531/12, апеляцій суд погоджується із судом першої інстанції про те, що в акті розслідування нещасного випадку відсутні відомості про несення служби потерпілою поліцейською у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, або про навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства.

Учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням, також не задокументовано.

За змістом пункту 7 спірного акту, комісія дійшла висновку, що нещасний випадок визначений таким, що не пов`язаний з виконанням службових обов`язків на підставі пункту 8 розділу ІІІ Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС від 05.10.2020 № 705, не посилаючись на конкретний підпункт пункту 8 Порядку № 705.

Щодо в притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , апеляційний суд зазначає таке.

Колегія суддів встановила, що у висновку від 25.09.2023 окрім іншого, зазначено, що інспектор взводу № 2 роти № 4 батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 10.08.2023 здійснила порушення правил носіння однострою, що виразилося у перебуванні поза межами будівлі без головного убору, а також недотрималась порядку застосування портативних відеореєстраторів, а саме закріпила портативний відеореєстратор на поясі, що призвело до неякісної фіксації подій.

Дослідивши наявні у справі відеоматеріали, вбачається, що відеореєстратор позивачки з інвентарним номером № 471386 в період часу з 21:14:20 до 21:14:28 (період виникнення події з отримання травми позивачкою) працював і знаходився на одностроєві позивачки, та з відео якого, встановлено, що працівники поліції вчиняли дії щодо затримання правопорушника ОСОБА_3 , який не втримався на ногах та впав на поліцейську ОСОБА_1 , яка знаходилася поряд із ним під час затримання.

Так, суд апеляційної інстанції погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що незалежно від того, що камера портативного відеореєстратора була закріплена на поясі, із відеоматеріалів чітко видно затримання правопорушника, який згодом падає на працівника поліції, а саме ОСОБА_1 .

Факт отримання позивачкою травми зафіксований на портативний відеореєстратор, з відео якого вбачається, що перебування ОСОБА_1 поза межами будівлі без головного убору та закріплення портативного відеореєстратора на поясі, ніяк не вливало і не могло вплинути на факт падіння правопорушника та нанесення працівнику поліції травми.

На переконання колегії суддів, закріплення портативного відеореєстратора на поясі, не вплинуло (впливало, чи могло вплинути) на отримання травми під час виконання службових обов`язків та не має причинно-наслідкового зв`язку з фактом притягнення до дисциплінарної відповідальності за перебування поза межами будівлі без головного убору та закріплені портативного відеореєстратора на поясі.

Також, необхідно зауважити, що закріплення портативного відеореєстратора на поясі, не може впливати на якість фіксації події, оскільки якість залежить від самого портативного відеореєстратора (марки, моделі, інших його характеристик).

Апеляційний суд зазначає, що під час проведення службового розслідування комісія встановила порушення правил носіння однострою та інструкції із застосування технічних приладів і технічних засобів фото-і кінозйомки, відеозапису, що виразилося у перебуванні ОСОБА_1 поза межами будівлі без головного убору та закріплення портативного відеореєстратора на поясі, що призвело до неякісної фіксації подій, однак, як вірно зазначив суд першої інстанції, вказані порушення не мають причинно-наслідкового зв`язку з падінням правопорушника, під час його затримання.

Таким чином, колегія суддів не бере до уваги посилання апелянта на наявність в акті № 531/12 розслідування нещасного випадку, складеного 30.11.2023, факту вчинення дисциплінарного проступку, оскільки у даному випадку відсутній причинно-наслідкового зв`язок між вчиненням позивачкою дисциплінарного проступку та травмуванням під час виконання завдань і повноважень поліції, визначених Законом № 580-VIII, а саме затримання правопорушника ОСОБА_3 .

Необхідно також врахувати висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 19.02.2020 року у справі № 580/864/19, відповідно до якого, нещасний випадок вважається таким, що стався з вини працівника поліції, якщо останній міг та зобов`язаний був передбачити можливість настання нещасного випадку і при цьому не вжив необхідних заходів для його уникнення.

Як вірно зазначив суд першої інстанції, зі встановлених обставин справи, неможливо зробити висновок, що позивачка мала можливість передбачити настання нещасного випадку (падіння правопорушника під час затримання) та вжити заходів для його уникнення, а також те, що до настання нещасного випадку призвело саме порушення носіння однострою та застосування технічних приладів позивачкоюпід час виконання своїх службових обов`язків, зокрема перебування ОСОБА_1 поза межами будівлі без головного убору та закріплення портативного відеореєстратора на поясі.

Разом із цим, доказів того, що нещасний випадок стався з власної необережності позивачки, апелянт не надав та матеріали справи не містять, а той факт, що у момент настання нещасного випадку 10.08.2023 (падіння ОСОБА_3 на ОСОБА_1 під час затримання) ОСОБА_1 перебувала у однострої з табельною вогнепальною зброєю, свідчить про те, що позивачка виконувала завдання та повноваження поліції, визначені Законом України «Про Національну поліцію».

Як вже зазначалось, підставою для визнання обставин настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених ст. 2 та ст. 23 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію».

У розумінні положень п. 5 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 23.09.1999 № 1105-XIV, нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю або настала смерть.

Так, саме Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, передбачає право комісії визнати, що «нещасний випадок трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків», якщо нещасний випадок стався унаслідок порушення потерпілим службової (трудової) дисципліни, однак, для констатації вказаного, необхідним є прямий причинно-наслідковий зв`язок між порушенням службової дисципліни та наявністю травми або поранення.

Враховуючи відомості зазначені у висновку службового розслідування, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що нещасний випадок із ОСОБА_1 стався в період проходження служби та пов`язаний із виконанням службових обов`язків, оскільки обставини даного нещасного випадку відповідають всім його ознакам, згідно із визначенням нещасного випадку визначеним у п. 5 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 23.09.1999 № 1105-XIV.

Разом із цим, Верховний Суд у постанові від 17.08.2023 року у справі № 620/17431/21 дійшов висновку, що перелік основних повноважень поліції визначений статтею 23 Закону № 580-VIII. Разом із тим, у структурі поліції діють: 1) кримінальна поліція; 2) патрульна поліція; 3) органи досудового розслідування; 4) поліція охорони; 5) спеціальна поліція; 6) поліція особливого призначення. Відповідно, кожна з названих ланок поліції виконує, окрім основних повноважень, визначених Законом № 580-VIII також і свої спеціальні завдання та функції, які визначені у їхніх положеннях.

Так, пунктом 8 розділу ІІІ Порядку № 705 встановлено вичерпний перелік обставин настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків, а саме: - діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію»; - навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення особи до самогубства, що доведений судом); - учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком; - учинення дій під час несення служби потерпілим поліцейським у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (за наявності медичного висновку).

Підпунктом 1 пункту 7 Порядку Розділу ІІІ № 705 визначено, що виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом № 580-VIII, є обставиною настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків.

Аналогійний висновок підтримав Верховний Суд у постанові від 05.09.2024 у справі № 580/4385/22.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що комісія з розслідування нещасного випадку, який стався 10.08.2023 з інспектором взводу № 2 роти № 4 батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , не встановила і не підтвердила наявність обставин настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків, передбачених пунктом 8 Розділу ІІІ Порядку № 705, а відтак підстави для складення акту за формою Н-1 (НПВ) були відсутні.

Натомість, відповідно до пп. 1 п. 7 Розділу ІІІ Порядку № 705, виконання потерпілим поліцейським під час нещасного випадку завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», свідчить про наявність обставин настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків.

Враховуючи вищезазначене, апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції щодо того, що відповідач безпідставно та необґрунтовано прийняв рішення про те, що нещасний випадок, що стався з позивачкою 10.08.2023, в період проходження служби і він не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, а тому, акт № 531/12 розслідування нещасного випадку, складений 30.11.2023 за формою Н-1 (НВП) не ґрунтується на вимогах законодавства та фактичних обставинах.

У зв`язку із наведеним, акт від 30.10.2023 № 531/12 за формою Н-1 (НВП) є таким, який необхідно визнати протиправним та скасувати, оскільки відповідач під час його прийняття діяв не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Завданням адміністративного судочинства, є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Адміністративний суд у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, виконуючи завдання адміністративного судочинства щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення) не втручається та не може втручатися у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

У Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R (80)2, яка прийнята Комітетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, наведене поняття дискреційних повноважень, відповідно до якої під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. Тобто, дискреційними є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною.

Згідно із абзацом 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30.01.2003 №3-рп/2003, правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Відповідно до пункту 10 частини другої статті 245 КАС України, суд може прийняти рішення про спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Згідно із пунктом 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно із висновками Верховного Суду висловленими у постанові від 31.03.2020 у справі № 823/1281/18, у випадку визнання судом протиправним службового розслідування чи акту, прийнятого за його наслідками, відновлення порушеного права особи можливе тільки шляхом проведення повторного розслідування з метою встановлення всіх обставин нещасного випадку з урахування висновків суду.

При вказаних обставинах, апеляційний суд вважає, що оскільки відповідач не довів правомірність та обґрунтованість своїх дій та рішення з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 КАС України, то, виходячи системного аналізу положень законодавства України, та доказів, наявних у матеріалах справи, порушене право позивача необхідно захистити шляхом визнання протиправним та скасування акта № 531/12 розслідування нещасного випадку за формою Н-1 (НПВ), складеного 30.11.2023; та зобов`язання відповідача провести повторне розслідування нещасного випадку та оформити його результати відповідно до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 № 705, з урахуванням висновків суду.

Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, ст. 6 КАС України та ч. 1 ст. 17 Закону України від 23.02.2006 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, та застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини. Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Гарсія Руїз проти Іспанії» (рішення від 21.01.1999), зокрема, зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Європейської конвенції з прав людини і зобов`язує суди викладати підстави для своїх рішень, це не можна розуміти як вимогу давати докладну відповідь на кожний аргумент.

Тому, за наведених вище підстав, якими суд обґрунтував своє рішення, суд не бачив необхідності давати докладну відповідь на інші аргументи, зазначені сторонами, оскільки вони не є визначальними для прийняття рішення у справі.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись статтями 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2024 року у справі № 380/30498/23 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий суддя З. М. Матковська
судді В. Я. Качмар
В. В. Ніколін