Справа № 320/40004/25
Суддя: Вісьтак М.Я.
Дата ухвалення: 2025-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 серпня 2025 року м. Київ № 320/40004/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Вісьтак М.Я., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , Міністерства у справах ветеранів про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовом до Військової частини НОМЕР_1 (далі відповідач 1), Міністерства у справах ветеранів (далі відповідач 2), в якому просить суд:

- визнати протиправною відмову від 31 травня 2025 року за вих. № 1719/2306 Військової частини НОМЕР_1 щодо подання документів стосовно ОСОБА_1 про надання йому статусу учасника бойових дій відповідно до Порядку № 413 і Порядку № 1041;

- зобов?язати військову частину НОМЕР_1 вирішити питання щодо надання ОСОБА_1 довідки про його безпосередню участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв?язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

- зобов?язати Міністерство у справах ветеранів України надати ОСОБА_1 статус учасника бойових дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Підстави позову - це факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу. Тобто це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об`єктивуються у поданих доказах. Під підставами позову слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не самі по собі посилання позивача на певну норму закону. До підстав позову входять лише юридичні факти, тобто ті, з якими норми матеріального права пов`язують виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків суб`єктів спірного матеріального правовідношення, та які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з вимогами до іншої особи.

Згідно із п.п.4-5 ч.5 ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивачем спрямовано позовні вимоги до Військової частини НОМЕР_1 , Міністерства у справах ветеранів.

Суд встановив, що позивачем фактично об`єднано в одну позовну заяву кілька вимог, з яких частина не може бути розглянута в межах єдиного адміністративного провадження через відмінність предмета та суб`єкта владних повноважень, до якого вони адресовані, а саме: вимога зобов?язати військову частину НОМЕР_1 вирішити питання щодо надання ОСОБА_1 довідки про його безпосередню участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв?язку з військовою агресією Російської Федерації проти України не стосується вимоги зобов?язати Міністерство у справах ветеранів України надати ОСОБА_1 статус учасника бойових дій, що унеможливлює спільний розгляд таких позовних вимог в межах однієї адміністративної справи.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи лише в межах позовних вимог.

Частиною першою ст.21 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.

Згідно із частиною першою ст.172 Кодексу адміністративного судочинства України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Суд зауважує, що зазначені правові норми стосовно можливості заявлення позивачем пов`язаних між собою вимог в одному позові направлені на гарантування процесуальної економії в межах судового розгляду, а також на забезпечення єдності судової практики, з огляду на те, що спірні правовідносини, задля вирішення яких позивач звертається до суду, пов`язані між собою єдиними підставами їх виникнення або поданими доказами, внаслідок чого окремий розгляд цих вимог в межах різних проваджень є недоцільним та не сприяє унифікованості національної судової практики.

При цьому, обов`язковою умовою такого об`єднання є спільність підстав виникнення спірних правовідносин або спільність поданих доказів.

Водночас, аналіз заявлених позивачем вимог свідчить про їх непов`язаність між собою через їх виникнення на підставі різних обставин та на підставі різних доказів.

Відповідно до ч. 5 ст. 172 КАС України не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам.

Зі змісту позову слідує, що позивачем об`єднано вимоги, зокрема що стосуються протиправних дій Військової частини НОМЕР_2 та вимоги, що стосуються Міністерства у справах ветеранів України, які є окремими суб`єктами.

Суд звертає увагу, що правовідносини між позивачем і відповідачем 1 та правовідносини між позивачем і відповідачем 2 склались за різних обставин, за різного правового регулювання та на підставі різних дій різних суб`єктів владних повноважень. При цьому, включення цих позовних вимог в прохальну частину однієї позовної заяви не нівелює той факт, що правове регулювання правовідносин, об`єднаних позивачем в один адміністративний позов, є різним та вказані правовідносини виникли за різних обставин.

Суд зауважує, що лише виникнення спірних правовідносин між тими самими суб`єктами не є достатньою підставою для об`єднання позовних вимог в одне провадження.

Фактично, звернувшись до суду з таким позовом, позивач не врахував, що таке об`єднання позовних вимог ускладнить розгляд справи та є недопустимим.

У зв`язку з цим, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно уточнити суб`єктний склад учасників процесу, зокрема, відповідачів та визначити позовні вимоги до належного відповідача, з належним обґрунтуванням згідно із приписами ст. 160 КАС України.

Недотримання позивачем даної вимоги, яка пред`являється до позовної заяви, не дозволяє суду в повній мірі здійснити підготовку та дослідження обставин в належній мірі та відповідно відкрити провадження у справі.

П. 6 ч. 4 ст. 169 КАС України передбачено, що позовна заява повертається заявнику, зокрема, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).

З огляду на те, що роз`єднати позовні вимоги з власної ініціативи суд можливості не має, судом прийнято рішення про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачу слід роз`єднати позовні вимоги до відповідачів в окремі позовні заяви, визначившись із належним складом учасників справи і, відповідно, викласти позов в новій редакції із коректно сформульованими вимогами.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суд,-

у х в а л и в:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів від дня одержання ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду належним чином засвідчених доказів до позовної заяви та уточненої позовної заяви з урахуванням вимог, що вказувалися в тексті ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху після відкриття провадження у справі, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява у відповідності до ч.15 ст.171 КАС України залишається без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Вісьтак М.Я.