Справа № 520/20053/24
Суддя: Ширант А.А.
Дата ухвалення: 2025-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2025 року, м. Харків Справа № 520/20053/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Ширант А.А., розглянувши у порядку письмового спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БЕСТДІЛ" до Вінницької митниці про визнання протиправним та скасування рішень, карток відмови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд:

- визнати протиправними та скасувати:

- рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2024/000018/2 від 21.06.2024 та картку відмови № UA401060/2024/000085 від 21.06.2024;

- рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2024/000020/2 від 01.07.2024 та картку відмови № UA401060/2024/000090 від 01.07.2024;

- рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2024/000022/2 від 04.07.2024 та картку відмови №UA401060/2024/000094 від 04.07.2024;

- рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2024/000023/2 від 05.07.2024 та картку відмови №UA401060/2024/000095 від 05.07.2024;

- стягнути на користь позивача витрати на оплату судового збору у загальному розмірі 33 836,04 грн. та витрати на професійну правничу допомогу у фіксованому розмірі 60 000,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача;

Процесуальні дії у справі, заяви та клопотання

Ухвалою суду від 22.07.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву. Вказану ухвалу надіслано сторонам на їх електронну адресу.

Відповідач 05.08.2024 через систему "Електронний суд" надав відзив на позовну заяву.

Позивач 13.08.2024 через систему "Електронний суд" подав відповідь на відзив.

Оскільки у період з 18.09.2024 по 20.09.2024, 25.09.2024 по 28.09.2024, з 14.11.2024 по 15.11.2024 суддя перебувала у відрядженні, з 23.09.2024 по 24.09.2024, 13.11.2024, 31.12.2024, з 24.02.2024 по 09.03.2025, з 11.03.2025 по 16.03.2025, з 31.03.2025 по 02.04.2025, з 07.04.2025 по 18.04.2025, з 02.06.2025 по 10.06.2025, з 21.07.2025 по 25.07.2025 суддя перебувала у щорічній відпустці, з 07.10.2024 по 11.10.2024, 27.01.2025, з 10.02.2025 по 14.02.2025, 28.02.2025 суддя перебувала на навчанні, у період з 02.12.2024 по 06.12.2024, з 02.12.2024 по 06.12.2024, з 25.02.2025 по 28.02.2025 та з 01.03.2025 по 10.03.2025, 17.03.2025 по 19.03.2025, з 07.04.2025 по 25.04.2025 суддя перебувала на лікуванні, у відпустці з 02.06.2025-10.06.2025, 03.07.2025-04.07.2025, 21.07.2025-25.07.2025, 06.08.2025-08.08.2025 - розгляд справи здійснюється з урахуванням днів відрядження, відпустки, навчання та лікування.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно з вимогами ст.229 КАС України.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Позиція позивача

Позивач не згоден із оскаржуваним рішенням оскільки, в порушення вимог ст. 53 Митного кодексу України відповідач не мав жодних підстав вважати подані декларантом документи неповними або недостовірними. Одразу з поданням електронних митних декларацій позивачем надано митному органу весь пакет обов`язкових доказів, а також значний обсяг додаткових документів. Окрім цього, відповідачем необґрунтовано застосовано резервний метод оцінки митної вартості, коригуючи вартість згідно з довільними показниками бази даних без будь-яких розрахунків і порівнянь.

Заперечення відповідача

Відповідач заперечує позовні вимоги та зазначає, що дії митного органу ґрунтувалися на вимогах Митного кодексу України і здійснювалися в межах наданих законом повноважень. Відповідно до ст.ст. 543 544 МК України митниця має обов`язок забезпечувати правильне застосування митного законодавства, а відповідно до розділу III МКУ та ст.ст. 52 54 МКУ контролювати достовірність заявленої декларантом митної вартості. Усі рішення про коригування вартості та картки відмови було прийнято лише після проведення з декларантом консультацій за ст.ст. 55 і 57 МК України, обміну наявними документами та застосування процедури перевірки числових значень заявленої вартості і пов`язаних витрат.

Під час кожної з чотирьох процедур відповідач дійшов висновку про наявність обґрунтованих сумнівів у правильності визначення митної вартості, оскільки: в інвойсах не було чітко вказано умов і термінів оплати, відсутні банківські платіжні документи, експертні висновки не відповідали вимогам закону про оцінку майна та національних стандартів, не надані прайс-листи виробника у вигляді загальнодоступних каталогів. Також відповідач не одержав копії митних декларацій країни відправлення, транспортних договорів та рахунків за перевезення, необхідних для обґрунтування вартості доставки згідно ст. 53 МК України. Через ці розбіжності та відсутність повного пакета документів митниця відповідно до ст.ст.57 58 МК України застосувала другорядні (методичні) та резервний метод оцінки за ст.64 МКУ, оскільки первинний договірний метод не міг бути застосований.

Усі консультації з поясненням наслідків погодження чи непогодження з коригуванням вартості, правом на оскарження проводилися вчасно й у передбаченому порядку.

Також відповідач зазначив, що заявлені витрати на правничу допомогу в сумі 60 000 грн є необґрунтовано завищеними.

Обставини, встановлені судом

Між позивачем (покупець) та RAJHANS TRADING FZCO (постачальник) 09.08.2023 укладено контракт №RTF/BD20230809, у ст. 5 якого зазначено, що сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця, Т.1, а.с.66-70.

При цьому вантажовідправниками може бути SHAOXING MAIGURUI TEXTILE CO. LTD (т.1, а.с. 71 додаткова угода до контракту від 25.04.2024).

Між Приватним підприємством «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» (виконавець) і позивачем (замовник) 10.06.2020 укладено договір про надання послуг по декларуванню товарів №10/06-20, Т.1, а.с. 72-74.

Декларантом 21.06.2024 подано до відповідача електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 24UA05U2, для митного оформлення (випуску) товарів, з якої вбачається, що митна вартість товару становить 26378,68 доларів США, Т.1, а.с. 52-54.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, разом із декларацією було подано наступні документи: пакувальний лист (Packing list) № RAJHANS20240419 від 19.04.2024; Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № RAJHANS20240419 від 19.04.2024; Коносамент (Bill of lading) №UTRUST24040954ABC від 25.04.2024; Автотранспортна накладна (Road consignment note) CMR № 1541 від 19.06.2024; Декларація (Dispatch note model T1) №MRN24PL322080NS6RSU61 від 18.06.2024; Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) invoice № RAJHANS20240419 від 19.04.2024; Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-50/06-2024 від 21.06.2024; Розрахунок ціни (калькуляція) № RAJHANS20240419 від 19.04.2024 року (з перекладом); Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №RTF/BD20230809 від 09.08.2023; Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 25.04.2024; Договір про надання послуг митного брокера №10/06-20 від 10.06.2020; Видаткова накладна № RAJHANS20240419 від 19.04.2024 (з перекладом); Відвантажувальна специфікація № RAJHANS20240419 від 19.04.2024 (з перекладом); Комерційна пропозиція № RAJHANS20230801 від 01.08.2023 (з перекладом); Лист № 06/12-1 від 12.06.2024 з інформацією від ТОВ «БЕСТДІЛ», що страхування вантажу не здійснювалося; Лист № 06/12-2 від 12.06.2024 з інформацією від ТОВ «БЕСТДІЛ», що вантаж не підлягає ліцензуванню; Лист №RAJHANS20240419-1 від 19.04.2024 з інформацією від постачальника, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); Лист №RAJHANS20240419-2 від 19.04.2024 з інформацією від постачальника, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); Лист №RAJHANS20240419-3 від 19.04.2024 з інформацією від постачальника, що ніяких платежів від третіх осіб отримано не було (з перекладом); Лист №RAJHANS20240419-4 від 19.04.2024 з інформацією від постачальника, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); Лист №RAJHANS20240419-5 від 19.04.2024 з інформацією від постачальника, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); Прейскурант (прайс-лист) №RAJHANS20240228/1 від 28.02.2024 (з перекладом); Якісний опис № RAJHANS20240419 від 19.04.2024 (з перекладом), Т.1, а.с. 52-96.

Відповідачем 21.06.2024 направлено позивачу повідомлення № 717387, в якому зазначалося, що «Надані до митного оформлення документи мають розбіжності та не містять достовірних відомостей про визначення митної вартості, які базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, а саме: - Статтею 5 контракту від 09.08.2023 RTF/BD20230809 передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. В графі 44 МД банківський документ відсутній; - наданий до митного оформлення Висновок експерта №20-50/06-2024 від 21.06.2024 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами; - відсутні каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прай с- лист) виробника товару. Наданий до митного оформлення прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ "БЕСТДІЛ" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців. Окрім того, у наданому документі не зазначено конкретної одиниці виміру чи погонні метри, чи квадратні метри. - Згідно частини 2 статті 3 контракту, умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. Заявлені в інвойсі умови поставки - CPT Харків, Україна, разом з тим, частиною 3 статті 3 контракту обумовлено, що Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період, а такі умови контракту відповідають умовам поставки згідно Інкотермс FOB порт країни відправлення (Китай); Керуючись положеннями частини 2 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати наступні додаткові документи: додатки до контракту, у разі наявності; - транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару», Т.1, а.с. 97.

На повідомлення відповідача позивачем 21.06.2024 надано відповіді № 21/06/2024-1, №21/06/2024-2, № 21/06/2024-3, № 21/06/2024-4, № 21/06/2024-5, № 21/06/2024-6, Т.1, а.с. 98-105.

З відповіді № 21/06/2024-1 вбачається, що пунктом 4 ч. 2 ст. 53 МК України передбачено, що банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару надаються за умови якщо рахунок сплачено. Статтею 5 Контракту № RTF/BD20230809 від 09.08.2023 встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком фактурою (інвойсом) № RAJHANS20240419 від 19.04.2024 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного очищення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 53 МК України надання ТОВ «БЕСТДІЛ» таких документів на законодавчому рівні не вимагається, Т.1, а.с. 98.

З відповіді № 21/06/2024-2 вбачається, що пунктом 8 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи, як висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини, та лише у випадку наявності такого документа. Зауважено, що відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, встановлюється не у висновках експерта, а безпосередньо в інвойсах, зокрема, у нашому випадку, в інвойсі №RAJHANS20240419 від 19.04.2024 року. Висновок експерта від 21.06.2024 № 20-50/06-2024 наданий додатково на підтвердження відсутності заниження митної вартості товару, Т.1, а.с. 99.

З відповіді № 21/06/2024-3 вбачається, що пунктом 6 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи, як каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, та лише у випадку наявності такого документа. Вказано, що прайс-лист № RAJHANS20240228/1 від 28.02.2024 року ТОВ «БЕСТДІЛ» подано разом із митною декларацією №24UA05U2 та вже знаходиться у Відповідача. У наданому прайс листі №RAJHANS20240228/1 від 28.02.2024 вказано одиниці виміру метри погонні, Т.1,а.с.100.

З відповіді № 21/06/2024-4 вбачається, що відповідно до абз. 1 ст. 3 Контракту №RTF/BD20230809 від 09.08.2023 року встановлено, що Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. У Commercial invoice (рахунку-фактурі) №RAJHANS20240419 від 19.04.2024 визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Одночасно з митною декларацією № 24UA05U2 надано калькуляцію собівартості товару №RAJHANS20240419 від 19.04.2024 року, а також лист Постачальника №RAJHANS20240419-1 від 19.04.2024 року на підтвердження того факту, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару. Отже, умовами поставки є саме CPT, а не FOB, Т.1, а.с. 101.

З відповіді № 21/06/2024-5 вбачається, що додаткову угоду до Контракту б/н від 25.04.2024 ТОВ «БЕСТДІЛ» подано разом із митною декларацією № 24UA05U2 та вже знаходиться у відповідача, Т.1, а.с. 102.

З відповіді № 21/06/2024-6 вбачається, що пунктом 6 ч. 2 ст. 53 МК України передбачено, що серед документів на підтвердження митної вартості товару надаються також: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Дане положення містить застереження: транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, на підтвердження митної вартості товару надаються, але виключно в тому випадку, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару. Відповідно до абз. 1 ст. 3 Контракту № RTF/BD20230809 від 09.08.2023 року встановлено, що Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. У Commercial invoice (рахунку-фактурі) №RAJHANS20240419 від 19.04.2024 визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару надання ТОВ «БЕСТДІЛ» транспортних (перевізних) документів, а також документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів не вимагається, Т.1, а.с. 103.

Відповідачем 21.06.2024 прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2024/000018/2, Т.1, а.с. 106-108.

В обгрунтування прийнятого рішення про коригування митної вартості відповідачем зазначено, що заявлена декларантом митна вартість не може бути визнаною на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57-58 МКУ:

1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

2) статтею 5 контракту від 09.08.2023 RTF/BD20230809 передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. Відповідно до статті 49 МКУ, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, проте банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, графі 44 МД відсутні та на вимогу митного органу до митного оформлення не надані;

3) наданий до митного оформлення Висновок експерта №20-50/06-2024 від 21.06.2024 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами;

4) відсутні каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс - лист) виробника товару. Наданий до митного оформлення прайс-лист від 28.02.2024 № RAJHANS20240228/1 є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ"БЕСТДІЛ" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Окрім того, у наданому документі не зазначено конкретної одиниці виміру чи погонні метри, чи квадратні метри;

5) згідно частини 2 статті 3 контракту, умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. Заявлені в інвойсі умови поставки - CPT Харків, Україна, разом з тим, частиною 3 статті 3 контракту обумовлено, що Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період, а такі умови контракту відповідають умовам поставки згідно Інкотермс FOB порт країни відправлення (Китай) що може свідчити про не включення у ціну товару вартості транспортних витрат у повному обсязі;

6) наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству;

7) у зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених ст.53 МКУ: документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; додаткові угоди до контракту; банківські платіжні документи.

Митна вартість буде визначена за резервним методом згідно ст. 64 МКУ. Декларантом під час проведення з ним консультацій додаткової інформації для застосування резервного методу також не надано. Таким чином, між митним органом та декларантом проведені консультації з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органу. Джерелом числового значення митної вартості товару №1 є МД від 11.06.2024 №UA500080/2024/007048, за якою, у максимально наближений час за основним методом, оформлено товар ідентичного виробника, та складає 3,97 USD за кг; Джерелом числового значення митної вартості товару №2 є МД від 26.03.2024 №UA500100/2024/003150, за якою, у максимально наближений час за резервним методом, оформлено товар ідентичного виробника, та складає 3,97 USD за кг.

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2024/000085 від 21.06.2024, Т.1, а.с. 109.

Декларант з урахуванням коригувань подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ МД №24UA30U0, Т.1, а.с. 110-113

Також, декларантом 01.07.2024 подано до відповідача електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 24UA14U3, для митного оформлення (випуску) товарів, в якій зазначено митну вартість товару в розмірі 29121,55 доларів США, Т.1, а.с. 202.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації митної вартості товару, разом із декларацією подано наступні документи: Пакувальний лист (Packing list) №RAJHANS20240433 від 30.04.2024; Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) №RAJHANS20240433 від 30.04.2024; Коносамент (Bill of lading) № 03 від 08.05.2024; Автотранспортна накладна (Road consignment note) CMR № 1004 від 27.06.2024; Декларація (Dispatch note model T1) № MRN24PL322080NS6SKCB4 від 27.06.2024; Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) invoice № RAJHANS20240433 від 30.04.2024; Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-05/07-2024 від 01.07.2024; Розрахунок ціни (калькуляція) №RAJHANS20240433 від 30.04.2024 (з перекладом); Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № RTF/BD20230809 від 09.08.2023; Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 20.04.2024; Договір про надання послуг митного брокера № 10/06-20 від 10.06.2020; Видаткова накладна №RAJHANS20240433 від 30.04.2024 (з перекладом); Відвантажувальна специфікація №RAJHANS20240433 від 30.04.2024 (з перекладом); Комерційна пропозиція №RAJHANS20230801 від 01.08.2023 (з перекладом); Лист № 06/17-3 від 17.06.2024 з інформацією від ТОВ «БЕСТДІЛ», що страхування вантажу не здійснювалося; Лист № 06/17-4 від 17.06.2024 з інформацією від ТОВ «БЕСТДІЛ», що вантаж не підлягає ліцензуванню; Лист №RAJHANS20240433-1 від 30.04.2024 з інформацією від постачальника, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); Лист №RAJHANS20240433-2 від 30.04.2024 з інформацією від постачальника, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); Лист №RAJHANS20240433-3 від 30.04.2024 з інформацією від постачальника, що ніяких платежів від третіх осіб отримано не було (з перекладом); Лист №RAJHANS20240433-4 від 30.04.2024 з інформацією від постачальника, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); Лист №RAJHANS20240433-5 від 30.04.2024 з інформацією від постачальника, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); Прейскурант (прайс-лист) № RAJHANS20240328/3 від 28.03.2024 (з перекладом); Якісний опис № RAJHANS20240433 від 30.04.2024 (з перекладом) Т.1, а.с 116-224.

Відповідачем 01.07.2024 направлено позивачу повідомлення № 742120, з якого вбачається, що надані до митного оформлення документи мають розбіжності та не містять достовірних відомостей про визначення митної вартості, які базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, а саме: - Статтею 5 контракту від 09.08.2023 RTF/BD20230809 передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. В графі 44 МД банківський документ відсутній; - наданий до митного оформлення Висновок експерта №20-05/07-2024 від 01.07.2024 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами; - відсутні каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прай с- лист) виробника товару. Наданий до митного оформлення прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ "БЕСТДІЛ" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців. Окрім того, у наданому документі не зазначено конкретної одиниці виміру чи погонні метри, чи квадратні метри. - Згідно частини 2 статті 3 контракту, умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. Заявлені в інвойсі умови поставки - CPT Харків, Україна, разом з тим, частиною 3 статті 3 контракту обумовлено, що Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період, а такі умови контракту відповідають умовам поставки згідно Інкотермс FOB порт країни відправлення (Китай); Керуючись положеннями частини 2 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати наступні додаткові документи: додатки до контракту, у разі наявності; - транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару», Т.1,а.с. 224зворот.

На повідомлення відповідача позивачем 01.07.2024 надано відповіді № 01.07.2024-1, №01.07.2024-2, № 01.07.2024-3, № 01.07.2024-4, № 01.07.2024-5, № 01.07.2024-6, Т.1, а.с.225-228.

З відповіді № 01/07/2024-1 вбачається, що пунктом 4 ч. 2 ст. 53 МК України передбачено, що банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару надаються за умови якщо рахунок сплачено. Статтею 5 Контракту № RTF/BD20230809 від 09.08.2023 встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком фактурою (інвойсом) № RAJHANS20240433 від 30.04.2024 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного очищення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 53 МК України надання ТОВ «БЕСТДІЛ» таких документів на законодавчому рівні не вимагається, Т.1, а.с. 225.

З відповіді № 01/07/2024-2 вбачається, що пунктом 8 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи, як висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини, та лише у випадку наявності такого документа. Зауважено, що відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, встановлюється не у висновках експерта, а безпосередньо в інвойсах, зокрема, у нашому випадку, в інвойсі №RAJHANS20240433 від 30.04.2024 року. Висновок експерта від 01.07.2024 № 20-05/07-2024 наданий додатково на підтвердження відсутності заниження митної вартості товару, Т.1, а.с.225зворот.

З відповіді № 01/07/2024-3 вбачається, що пунктом 6 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи, як каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, та лише у випадку наявності такого документа. Вказано, що прайс-лист № RAJHANS20240328/3 від 28.03.2024 року ТОВ «БЕСТДІЛ» подано разом із митною декларацією № 24UA14U3 та вже знаходиться у Відповідача. У наданому прайс листі № RAJHANS20240328/3 від 28.03.2024 року вказано одиниці виміру метри погонні, Т.1,а.с.226.

З відповіді № 01/07/2024-4 вбачається, що відповідно до абз. 1 ст. 3 Контракту №RTF/BD20230809 від 09.08.2023 року встановлено, що Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. У Commercial invoice (рахунку-фактурі) №RAJHANS20240433 від 30.04.2024 визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Одночасно з митною декларацією №24UA14U3 надано калькуляцію собівартості товару № RAJHANS20240433 від 30.04.2024 року, а також лист Постачальника №RAJHANS20240433-1 від 30.04.2024 року на підтвердження того факту, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару. Отже, умовами поставки є саме CPT, а не FOB, Т.1, а.с. 226зворот.

З відповіді № 01/07/2024-5 вбачається, що додаткову угоду до Контракту б/н від 20.04.2024 ТОВ «БЕСТДІЛ» подано разом із митною декларацією № 24UA14U3 та вже знаходиться у відповідача, Т.1, а.с. 227.

З відповіді № 01/07/2024-6 вбачається, що пунктом 6 ч. 2 ст. 53 МК України передбачено, що серед документів на підтвердження митної вартості товару надаються також: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Дане положення містить застереження: транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, на підтвердження митної вартості товару надаються, але виключно в тому випадку, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару. Відповідно до абз. 1 ст. 3 Контракту № RTF/BD20230809 від 09.08.2023 року встановлено, що Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. У Commercial invoice (рахунку-фактурі) № RAJHANS20240433 від 30.04.2024 визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару надання ТОВ «БЕСТДІЛ» транспортних (перевізних) документів, а також документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів не вимагається, Т.1, а.с. 227зворот.

Відповідачем 01.07.2024 прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2024/000020/2, Т.1, а.с.229.

В обгрунтування рішення про коригування митної вартості зазначено, що заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57-58 МКУ:

1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

2) статтею 5 контракту від 09.08.2023 RTF/BD20230809 передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати;

3) наданий до митного оформлення Висновок експерта № 20-05/07-2024 від 01.07.2024 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами;

4) відсутні каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс-лист) виробника товару. Наданий до митного оформлення прайс-лист від 28.03.2024 №RAJHANS20240328/3 є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ"БЕСТДІЛ" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Окрім того, у наданому документі не зазначено конкретної одиниці виміру чи погонні метри, чи квадратні метри;

5) зідно частини 2 статті 3 контракту, умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. Заявлені в інвойсі умови поставки - CPT Харків, Україна, разом з тим, частиною 3 статті 3 контракту обумовлено, що Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період, а такі умови контракту відповідають умовам поставки згідно Інкотермс FOB порт країни відправлення (Китай) що може свідчити про не включення у ціну товару вартості транспортних витрат у повному обсязі;

6) наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству;

7)у зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених ст.53 МКУ: документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; додаткові угоди до контракту; банківські платіжні документи.

Митна вартість буде визначена за резервним методом згідно ст. 64 МКУ. Декларантом під час проведення з ним консультацій додаткової інформації для застосування резервного методу також не надано. Таким чином, між митним органом та декларантом проведені

консультації з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органу. Джерелом числового значення митної вартості товару №1 є МД від 18.06.2024 №UA401060/2024/9537, за якою оформлено приблизно однакову кількість товару ідентичного виробника у максимально наближений час за основним методом та складає 3,97 USD за кг.

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2024/000090 від 01.07.2024, Т.1, а.с. 230.

Декларант з урахуванням коригувань подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ МД №24UA54U1, Т.1, а.с. 231.

Також, декларантом 04.07.2024 подано до відповідача електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 24UA46U2, для митного оформлення (випуску) товарів, згідно з якою митна вартість товарів становить 29 236,79 доларів США, Т.1, а.с. 114-115.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, разом із декларацією подано наступні документи: Пакувальний лист (Packing list) № RAJHANS20240432 від 30.04.2024; Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № RAJHANS20240432 від 30.04.2024; Коносамент (Bill of lading) № 03 від 08.05.2024; Автотранспортна накладна (Road consignment note) CMR № 8972 від 27.06.2024; Декларація (Dispatch note model T1) № MRN24PL322080NS6SKKP0 від 27.06.2024; Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) invoice № RAJHANS20240432 від 30.04.2024; Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-06/07-2024 від 01.07.2024; Розрахунок ціни (калькуляція) № RAJHANS20240432 від 30.04.2024 року (з перекладом); Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №RTF/BD20230809 від 09.08.2023; Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 20.04.2024; Договір про надання послуг митного брокера № 10/06-20 від 10.06.2020; Видаткова накладна № RAJHANS20240432 від 30.04.2024 (з перекладом); Відвантажувальна специфікація № RAJHANS20240432 від 30.04.2024 (з перекладом); Комерційна пропозиція № RAJHANS20230801 від 01.08.2023 (з перекладом); Лист № 06/17-1 від 17.06.2024 з інформацією від ТОВ «БЕСТДІЛ», що страхування вантажу не здійснювалося; Лист № 06/17-2 від 17.06.2024 з інформацією від ТОВ «БЕСТДІЛ», що вантаж не підлягає ліцензуванню; Лист № RAJHANS20240432-1 від 30.04.2024 з інформацією від постачальника, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); Лист №RAJHANS20240432-2 від 30.04.2024 з інформацією від постачальника, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); Лист № RAJHANS20240432-3 від 30.04.2024 з інформацією від постачальника, що ніяких платежів від третіх осіб отримано не було (з перекладом); Лист №RAJHANS20240432-4 від 30.04.2024 з інформацією від постачальника, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); Лист № RAJHANS20240432-5 від 30.04.2024 з інформацією від постачальника, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); Прейскурант (прайс-лист) № RAJHANS20240328/3 від 28.03.2024 (з перекладом); Якісний опис № RAJHANS20240432 від 30.04.2024 року (з перекладом), Т.1, а.с. 116-158.

Відповідачем 04.07.2024 направлено позивачу повідомлення № 749378, в якому вказано, що «Надані до митного оформлення документи мають розбіжності та не містять достовірних відомостей про визначення митної вартості, які базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, а саме: -В наданому до митного оформлення контракті зазначено, що асортимент товару зазначається в інвойсах на партію товару, разом з тим, в наданому інвойсі не наведений детальний опис товару. В свою чергу, опис наведено в якісному описі якісний опис № №RAJHANS20240432 від. 30.04.2024, що не узгоджується з пунктом 2 контракту; - Згідно частини 2 статті 3 контракту, умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. Заявлені в інвойсі умови поставки - CPT Харків, Україна, разом з тим, частиною 3 статті 3 контракту обумовлено, що Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період, а такі умови контракту відповідають умовам поставки згідно Інкотермс FOB; - Статтею 5 контракту передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. В графі 44 МД банківський документ відсутній; -В наданому прайс-листі не зазначено конкретної одиниці виміру чи погонні метри, чи квадратні метри; відсутнє посилання на інвойс та не зазначено, відповідно до яких умов поставки встановлено вартість оцінюваних товарів; -В наданому до митного оформлення експертному висновку про вартість товарів ціна зазначена довідково, в діапазоні цін - мінімальна-максимальна. Керуючись положеннями частини 2 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати наступні додаткові документи: - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування», Т.1, а.с. 159.

Позивачем 04.07.2024 надано відповіді на повідомлення відповідача № 04.07.2024-1, №04.07.2024-2, № 04.07.2024-3, № 04.07.2024-4, № 04.07.2024-5, № 04.07.2024-6, Т.1,а.с.160-165.

З відповіді № 04.07.2024-1 вбачається, що статтею 1 Контракту № RTFBD20230809 від 09.08.2023 встановлено: «За цим договором Постачальник зобов`язується поставити Покупцеві товари в асортименті (далі «Товар»)». Також статтею 2 Контракту № RTFBD20230809 від 09.08.2023 визначено: «Загальна кількість і асортимент поставленого Товару складається з партій товару, кількість яких визначається в інвойсі на кожну поставку.». Асортимент - перелік видів і різновидів продукції і товарів, що розрізняються за окремими показниками (ознакам). У Commercial invoice (рахунку-фактурі) №RAJHANS20240432 від 30.04.2024 у відповідності до статті 1 і 2 Контракту визначено загальна кількість і асортимент товару, а саме: Fabric art. 24135, що повністю узгоджується як з умовами Контракту так і з наданими документами. Більш детальна інформація вказана у якісному описі №RAJHANS20240432 від 30.04.2024, Т.1, а.с. 160.

З відповіді № 04.07.2024-2 вбачається, що відповідно до абз. 1 ст. 3 Контракту №RTF/BD20230809 від 09.08.2023 року встановлено, що Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. У Commercial invoice (рахунку-фактурі) №RAJHANS20240432 від 30.04.2024 визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Одночасно з митною декларацією №24UA46U2 надано калькуляцію собівартості товару № RAJHANS20240432 від 30.04.2024 року, а також лист Постачальника №RAJHANS20240432-1 від 30.04.2024 року на підтвердження того факту, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару. Отже, умовами поставки є саме CPT, а не FOB, Т.1, а.с. 161.

З відповіді № 04.07.2024-3 вбачається, що пунктом 4 ч. 2 ст. 53 МК України передбачено, що банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару надаються за умови якщо рахунок сплачено. Статтею 5 Контракту № RTF/BD20230809 від 09.08.2023 встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком фактурою (інвойсом) № RAJHANS20240432 від 30.04.2024 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного очищення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи та/або бухгалтерські документи відсутні, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 53 МК України надання ТОВ «БЕСТДІЛ» таких документів на законодавчому рівні не вимагається, Т.1,а.с.162.

З відповіді № 04.07.2024-4 вбачається, що пунктом 6 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи, як каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, та лише у випадку наявності такого документа. Вказано, що прайс лист № RAJHANS20240328/3 від 28.03.2024 року ТОВ «БЕСТДІЛ» подано разом із митною декларацією № 24UA46U2 та вже знаходиться у Відповідача. Зазначене в повідомлені щодо прайс листа не є розбіжністю, оскільки в наданому прайс-листі № RAJHANS20240328/3 від 28.03.2024 року Постачальником вказано одиниці виміру - метри погонні, контракт №RTF/BD20230809 від 09.08.2023 року, а також умови постачання СРТ Харків, Україна, Т.1, а.с. 163.

З відповіді № 04.07.2024-5 вбачається, що пунктом 8 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи, як висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини, та лише у випадку наявності такого документа. Зауважено, що відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, встановлюється не у висновках експерта, а безпосередньо в інвойсах, зокрема, у нашому випадку, в інвойсі №RAJHANS20240432 від 30.04.2024 року. Висновок експерта від 01.07.2024 № 20-06/07-2024 наданий додатково на підтвердження відсутності заниження митної вартості товару, Т.1, а.с. 164.

З відповіді № 04.07.2024-6 вбачається, що пунктом 8 частини 2 статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. Дане положення містить застереження: страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування, на підтвердження митної вартості товару надаються, але виключно в тому випадку, якщо здійснювалося страхування. Страхування вантажу за інвойсом №RAJHANS20240432 від 30.04.2024 не здійснювалося, що підтверджується вже наявними у Відповідача листом Постачальника №RAJHANS20240432-2 від 30.04.2024 та листом ТОВ «БЕСТДІЛ» № 06/17-1 від 17.06.2024 року, тому відсутня необхідність подання документів за п. 8 ч. 2 ст.53 МК України, Т.1, а.с. 165.

Відповідачем 04.07.2024 прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2024/000022/2, Т.1, а.с. 168-169.

В обгрутнування рішення про коригування митної вартості відповідач вказав, що заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57-59 МКУ:

1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема: - наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству;

2) декларантом не надана митна декларація країни відправлення;

3) відсутні каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс- лист) виробника товару;

4) наданий до митного оформлення прайс - лист № RAJHANS20240328/3. від. 28.03.2024. є по суті для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо NOVINO TRADING LTD та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року;

5) відсутній транспортний договір щодо морського перевезення згідно коносаменту 03 від 08.05.2024р. ;

6) відсутні банківські/платіжні документи, що підтверджують факт оплати морського перевезення згідно коносаменту 03 від 08.05.2024р.;

7) в інвойсі № RAJHANS20240432, від 30.04.2024р. не зазначені умови оплати;

8) наданий до митного оформлення Висновок експерта 20-06/07-2024р. від 01.07.2024р. взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами;

9) відсутній договір та заявка про перевезення, з перевізником, що зазначений в CMR від 27.06.2024 р. № 8972;

10) відсутні транспортні довідки, рахунки;

11) в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МКУ;

12) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари.

Митна вартість буде визначена за резервним методом згідно ст. 64 МКУ. Декларантом під час проведення з ним консультацій додаткової інформації для застосування резервного методу також не надано. Таким чином, між митним органом та декларантом проведені консультації з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органу. Джерелом числового значення митної вартості товару є ЕМД від 18.06.2024р. № UA401060 /2024/ 009549, за якою оформлено приблизно однакову кількість товару у максимально наближений час за резервним методом ідентичний товар: та складає 3,97 USD за кг.

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2024/000094 від 04.07.2024, Т.1, а.с. 170.

Декларант з урахуванням коригувань подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ МД №24UA90U0, Т.1, а.с. 171-172.

Також, декларантом 05.07.2024 подано до відповідача електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 24UA11U0, для митного оформлення (випуску) товарів, відповідно до якого митна вартість становить 40280,00 доларів США, Т.1, а.с. 173.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, разом із декларацією подано наступні документи: Пакувальний лист (Packing list) № RAJHANS20240435 від 30.04.2024; Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № RAJHANS20240435 від 30.04.2024; Коносамент (Bill of lading) № 54 від 08.05.2024; Автотранспортна накладна (Road consignment note) CMR № 7060 від 01.07.2024; Декларація (Dispatch note model T1) № MRN24PL322080NS6SU9C6 від 01.07.2024; Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) invoice № RAJHANS20240435 від 30.04.2024 року; Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №20-11/07-2024 від 04.07.2024; Розрахунок ціни (калькуляція) № RAJHANS20240435 від 30.04.2024 року (з перекладом); Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № RTF/BD20230809 від 09.08.2023; Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 08.05.2024; Договір про надання послуг митного брокера № 10/06-20 від 10.06.2020; Видаткова накладна № RAJHANS20240435 від 30.04.2024 (з перекладом); Відвантажувальна специфікація № RAJHANS20240435 від 30.04.2024 (з перекладом); Комерційна пропозиція № RAJHANS20230801 від 01.08.2023 (з перекладом); Лист № 06/25-3 від 25.06.2024 з інформацією від ТОВ «БЕСТДІЛ», що страхування вантажу не здійснювалося; Лист № 06/25-4 від 25.06.2024 з інформацією від ТОВ «БЕСТДІЛ», що вантаж не підлягає ліцензуванню; Лист № RAJHANS20240435-1 від 30.04.2024 з інформацією від постачальника, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); Лист №RAJHANS20240435-2 від 30.04.2024 року з інформацією від постачальника, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); Лист № RAJHANS20240435-3 від 30.04.2024 з інформацією від постачальника, що ніяких платежів від третіх осіб отримано не було (з перекладом); Лист № RAJHANS20240435-4 від 30.04.2024 з інформацією від постачальника, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); Лист № RAJHANS20240435-5 від 30.04.2024 з інформацією від постачальника, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); Прейскурант (прайс-лист) № RAJHANS20240328/5 від 28.03.2024 (з перекладом); Якісний опис № RAJHANS20240435 від 30.04.2024 (з перекладом)Т.1, а.с. 174-195.

Відповідачем 05.07.2024 направлено позивачу повідомлення № 753480, в якому зазначалося, що «Надані до митного оформлення документи мають розбіжності та не містять достовірних відомостей про визначення митної вартості, які базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, а саме: - Статтею 5 контракту від 09.08.2023р. RTF/BD20230809 передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. В графі 44 МД банківський документ відсутній; - відсутні каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс- лист). Наданий до митного оформлення прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців. Окрім того, у наданому документі не зазначено конкретної одиниці виміру чи погонні метри, чи квадратні метри. - Згідно частини 2 статті 3 контракту, умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. Заявлені в інвойсі умови поставки - CPT Харків, Україна, разом з тим, частиною 3 статті 3 контракту обумовлено, що Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період, а такі умови контракту відповідають умовам поставки згідно Інкотермс FOB порт країни відправлення (Китай). Вказане свідчить про не включення у ціну товару вартості транспортних витрат у повному обсязі. Керуючись положеннями частини 2 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати наступні додаткові документи: - додатки до контракту, у разі наявності; - транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару», Т.1, а.с. 195зворот.

Позивачем надано відповіді на повідомлення відповідача № 05/07/2024-1, № 05/07/2024 -2, № 05/07/2024-3, № 05/07/2024-4, № 05/07/2024-5, Т.1, а.с. 196-198.

З відповіді № 05/07/2024-1 вбачається, що пунктом 4 ч. 2 ст. 53 МК України передбачено, що банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару надаються за умови якщо рахунок сплачено. Статтею 5 Контракту № RTF/BD20230809 від 09.08.2023 встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком фактурою (інвойсом) № RAJHANS20240435 від 30.04.2024 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного очищення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 53 МК України надання ТОВ «БЕСТДІЛ» таких документів на законодавчому рівні не вимагається, Т.1, а.с. 196.

З відповіді № 05/07/2024-2 вбачається, що пунктом 6 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи, як каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, та лише у випадку наявності такого документа. Вказано, що прайс-лист № RAJHANS20240328/5 від 28.03.2024 року ТОВ «БЕСТДІЛ» подано разом із митною декларацією № 24UA11U0 та вже знаходиться у Відповідача. У наданому прайс листі № RAJHANS20240328/5 від 28.03.2024 року вказано одиниці виміру метри погонні, Т.1,а.с.196зворот.

З відповіді № 05/07/2024-3 вбачається, що відповідно до абз. 1 ст. 3 Контракту №RTF/BD20230809 від 09.08.2023 року встановлено, що Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. У Commercial invoice (рахунку-фактурі) №RAJHANS20240435 від 30.04.2024 визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Одночасно з митною декларацією №24UA11U0 надано калькуляцію собівартості товару № RAJHANS20240435 від 30.04.2024 року, а також лист Постачальника № RAJHANS20240435-1 від 30.04.2024 року на підтвердження того факту, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару. Отже, умовами поставки є саме CPT, а не FOB. Тобто вартість транспортних витрат у повному обсязі включені у ціну товару, Т.1, а.с. 197.

З відповіді № 05/07/2024-4 вбачається, що додаткову угоду до Контракту б/н від 08.05.2024 ТОВ «БЕСТДІЛ» подано разом із митною декларацією № 24UA11U0 та вже знаходиться у відповідача, Т.1, а.с. 197зворот.

З відповіді № 05/07/2024-5 вбачається, що пунктом 6 ч. 2 ст. 53 МК України передбачено, що серед документів на підтвердження митної вартості товару надаються також: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Дане положення містить застереження: транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, на підтвердження митної вартості товару надаються, але виключно в тому випадку, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару. Відповідно до абз. 1 ст. 3 Контракту № RTF/BD20230809 від 09.08.2023 року встановлено, що Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. У Commercial invoice (рахунку-фактурі) № RAJHANS20240435 від 30.04.2024 визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару надання ТОВ «БЕСТДІЛ» транспортних (перевізних) документів, а також документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів не вимагається, Т.1, а.с. 198.

Відповідачем 05.07.2024 прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2024/000023/2, Т.1, а.с. 199-200.

В обгрунтування рішення про коригування митної вартості відповідачем зазначено, що заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57-59 МКУ:

1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

2) декларантом не надана митна декларація країни відправлення;

3) відсутні каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс- лист) наданий до митного оформлення прайс - лист № RAJHANS20240328/5. від. 28.03.2024. є по суті для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо RAJHANS TRADING FZCO та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року;

4) відсутній транспортний договір щодо морського перевезення згідно коносаменту 54 від 08.05.2024р.;

5) відсутні банківські/платіжні документи, що підтверджують факт оплати морського перевезення згідно коносаменту 54 від 08.05.2024р.;

6) в інвойсі № RAJHANS20240435, від 30.04.2024р. не зазначені умови оплати;

7) наданий до митного оформлення Висновок експерта 20-11/07-2024. від 04.07.2024р. взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658- ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами;

8) відсутній договір та заявка про перевезення, з перевізником, що зазначений в CMR від 01.07.2024р. № 7060;

9) відсутні транспортні довідки, рахунки;

10) в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МКУ;

11) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари.

Митна вартість буде визначена за резервним методом згідно ст. 64 МКУ. Декларантом під час проведення з ним консультацій додаткової інформації для застосування резервного методу також не надано. Таким чином, між митним органом та декларантом проведені консультації з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органу. Джерелом числового значення митної вартості товару є ЕМД від 18.06.2024р. № UA401060 /2024/ 009549, за якою оформлено приблизно однакову кількість товару у максимально наближений час за резервним методом ідентичний товар та складає 3,97 USD за кг.

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2024/000095 від 05.07.2024, Т.1, а.с. 200зворот-201.

Декларант з урахуванням коригувань подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ МД №24UA42U, Т.1 а.с.201-202.

Зміст правовідносин: спір виник щодо правомірності рішень митного органу про коригування митної вартості товарів та карток відмови в прийнятті митної декларації.

Норми права, які застосовує суд: процесуальні положення

У КАС України визначені завдання та основні засади адміністративного судочинства, зокрема вказано, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку (ст. 2 КАС України).

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій (ч. 1 ст. 5 КАС України).

Згідно з ч.2 ст. 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

У ч.2 ст. 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 78 КАС України).

Норми права, які застосовує суд: Конституція та закони, правові позиції Верховного Суду, висновки суду

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ч. 2 ст. 19 Конституції України).

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, справлянням митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI.

Згідно із ч. 1 ст. 246 Митного кодексу України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встано`вленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч. 1 ст. 248 Митного кодексу України, митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (ч. 1ст. 257 Митного кодексу України).

У ст. 264 Митного кодексу України встановлено, що відмова митного органу у прийнятті митної декларації повинна бути вмотивованою, а про причини відмови має бути письмово повідомлено декларанта; митний орган відмовляє у прийнятті митної декларації виключно з таких підстав: митна декларація не містить усіх відомостей або подана без документів, передбачених статтею 335 цього Кодексу; електронна митна декларація не містить встановлених законодавством обов`язкових реквізитів; митну декларацію подано з порушенням інших вимог, встановлених цим Кодексом; у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно із ч. 3 ст. 318 Митного кодексу України, митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

У ст.ст. 49, 50 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

У ч.ч. 4, 5 ст. 58 Митного кодексу України встановлено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно із п.п. 5, 6, 7 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на страхування цих товарів.

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом. Декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ним самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (ч.ч. 1, 2 ст. 52 Митного кодексу України).

Відповідно до ст. 57 Митного кодексу України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів, згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу, за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Згідно із ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У ч. 3 ст.53 Митного кодексу України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс - листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно із ч. 4 ст. 53 Митного кодексу України, у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 53 Митного кодексу України передбачено вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Згідно із ч.ч. 1-3 ст. 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч.6,7 ст. 54 Митного кодексу України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості. У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Згідно із ч. 1 ст. 55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях (ч. ч. 3, 4 ст. 64 Митного кодексу України).

Отже, при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості, митний орган зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 Митного Кодексу України.

Єдиними підставами, які надають контролюючому органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, а саме, у випадку якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Аналогічний висновок містить постанова Верховного Суду від 10 червня 2020 року по справі №1.380.2019.004752, яку відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України суд враховує при виборі та застосуванні норм права до спірних правовідносин.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

В постанові від 05.05.2022 у справі № 2040/6019/18 Верховний суд також дійшов висновку, що митний орган має право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів.

Отже, витребування додаткових документів можливе у разі наявності обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості.

Слід зазначити, що наявність таких обставин має бути обґрунтована та підтверджена відповідними доказами. Встановивши відсутність достатніх відомостей, митний орган має зазначити, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими, з яких причин із поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Матеріалами справи підтверджено, що перед прийняттям оскаржуваних рішень, відповідачем направлено декларанту ряд повідомлень щодо надання пояснень та додаткової інформації у зв`язку з недостатністю документів для визначення складових митної вартості товарів.

Листами, в яких викладено додаткові пояснення, позивачем повідомлено відповідача, що підприємством направлені до митного органу всі можливі документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.

Також, позивач повідомив митний орган, що разом із митною ЕМД подавалися усі необхідні та наявні документи, як за основним переліком на підтвердження митної вартості товару за ч. 2 ст. 53 МК України, так і додаткові документи за ч.ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом.

Суд зазначає, що надання позивачем додаткових документів повинно забезпечувати можливість визначення останнім митної вартості товарів. Адже з положень п. 2 ч. 6 ст. 54, ч.2 ст.256 Митного кодексу України слідує, що виконання вимог митного органу щодо надання додаткових документів виключає можливість відмови у митному оформленні товарів. Митним органом мають аналізуватись лише ті документи та відомості в них, що дійсно мають вплив на формування митної вартості товарів.

Так, Верховний Суд у постанові від 13.10.2021 у справі № 804/15600/15 наголосив, що витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

З переліку витребуваних відповідачем документів неможливо встановити, недоліки яких з наданих декларантом документів не дозволили погодитися із заявленою ним митною вартістю та яким чином ці недоліки можливо усунути.

Матеріалами справи встановлено, що вартість товару вказана прайс-листах. Загальна вартість товару, що відображена в митних деклараціях, підтверджена інвойсами.

Вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару, що підтверджується наявними листами постачальника.

Страхування вантажу за інвойсами не здійснювалося, що підтверджується листами постачальника та листами позивача.

Отримання платежів від третіх осіб не передбачено Контрактом, платежів від третіх осіб отримано не було, що підтверджується наявними листами постачальника.

Комісійні, посередницькі послуги не залучалися, що підтверджується листами постачальника.

Ліцензування товару не передбачено, що підтверджується наявними листами постачальника та листами позивача.

Всі витрати вказано у калькуляціях, які також надавалися відповідачу, інші витрати відсутні.

Відтак, відповідачем було отримано вичерпну інформацію та додаткові документи на підтвердження митного оформлення товару за визначеною у митних деклараціях вартістю.

Суд звертає увагу, що товар поставлено в рамках умов одного контракту. Підстави для винесення оскаржуваних в цій справі рішень про коригування митної вартості задекларованого позивачем товару, фактично є майже ідентичними за своїм змістом.

Суд зазначає, що різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Доводи митниці про сумніви у достовірності заявленого рівня митної вартості, є безпідставними, оскільки позивачем поданий пакет документів, яким підтверджено правильність визначення митної вартості, а митний орган не обґрунтував того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації.

Аналогічний висновок містить постанова Верховного Суду від 05 травня 2022 року у справі № 2040/6019/18, а саме наявність у названій системі інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, сезонність, наявність знижок тощо), і сама по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.

Верховний Суд в постанові від 19.02.2019 у справі № 805/2713/16-а дійшов висновку, що спрацювання системи управління ризиками є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Також, спірні рішення містять посилання на те, що декларантом не надана митна декларація країни відправлення.

Суд зазначає, що пунктом 7 ч. 3 ст. 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: копію митної декларації країни відправлення.

Тобто, копія митної декларації країни відправлення не належить до документів, які підтверджують митну вартість товару відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України, а може лише додатково надаватися відповідачу виключно у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 53 МК України за її наявності.

Про факт надання позивачем та наявності у відповідача вказаних документів також наголошувалося відповідачу на повідомлення у листах до митних декларацій позивача.

З огляду на те, що експортні декларації є додатковими документами у розумінні ч.3 ст. 53 МК України, то навіть їх не надання не є підставою для невизнання визначеної декларантом митної вартості, адже ч. 2 статті 53 МК України такі документи не віднесені до обов`язкових для подання й, до того ж, не впливають на митну вартість як таку та не містять відомостей, необхідних для перевірки митної декларації (зазначений правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 09.04.2021 у справі № 804/5143/16 (провадження №К/9901/30264/18)).

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 20 вересня 2023 року у справі №815/6805/17 (касаційне провадження № К/9901/53456/18): «Крім того, перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 Митного кодексу України і в ньому відсутній такий документ, як «експортна декларація країни відправлення. Такий документ може бути поданий для митного оформлення, але лише в якості додаткового, у тому випадку, якщо виникає необхідність в уточненні показників основних документів. Таким чином Верховний Суд погоджується з висновками суду апеляційної інстанції, що твердження відповідача щодо неможливості перевірки митним органом числового значення заявленої митної вартості товар у зв`язку з ненаданням перекладу митної декларації країни відправлення, є такими, що не ґрунтуються на законодавстві та спростовується наданими позивачем документами».

У спірних рішеннях вказано, що: прайс-листи є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо позивачу та не відображає «дійсну вартість» у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VП Генeральної угоди про тарифи й торгівлю, під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців».

Також відповідачем у спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів вказано, що відсутні каталоги, специфікації, загальні прейскуранти виробника товару.

Суд зазначає, що такі документи складаються виробником товару у процесі здійснення його господарської діяльності та не є технічними, товаросупровідними документами або документами, що засвідчують якість товару. Обов`язкової вимоги щодо отримання від суб`єкта зовнішньоекономічної діяльності - виробника товару вказаної вище документації чинним законодавством, що регулює порядок виконання зовнішньоекономічних операцій, не передбачено.

Таким чином, відомості, наведені у вказаних документах виробника товару, не мають імперативного характеру, а, отже, у разі їх наявності можуть прийматися митними органами лише до уваги як додаткове джерело інформації (аналогічні висновки наведено в постанові Верховного Суду від 27.01.2022 у справі № 810/3667/15).

Матеріалами справи підтверджено, що відповідачу одночасно з митними деклараціями надавалися прайс-листи.

Про факт надання та наявності у митного органу прайс-листів до митних декларацій також наголошувалося у листах позивача, але відповідачем дані обставини не взяті до уваги ані під час ознайомлення з додатками до митних декларацій, ані під час ознайомлення з відповідями позивача на повідомлення відповідача, ані на момент прийняття протиправних рішень та карток відмови.

Також щодо посилання митниці, що наданий прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо позивачу та не відображає "дійсну вартість", суд вважає необгрунтованим, оскільки не підтверджено жодним нормативно-правовим документом, адже відсутні законодавчі вимоги до форми та змісту таких документів, як прайс-лист.

Верховний Суд в постанові від 08.12.2022 у справі № 420/2792/19 дійшов висновку, що прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. При цьому, прайс-лист є документом довільної форми й чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд; наявність же чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, лише сама по собі не може свідчити про заниження митної вартості товарів.

Отже, прайс-листи є документами довільної форми, чинне законодавство не встановлює вимог до змісту та форми прайс-листів, а тому посилання митниці на недоліки наданого позивачем прайс-листа на підставі здійснення дослідження відповідачем "загальносвітової практики" не є належним обґрунтуванням коригування митної вартості, жодним нормативним джерелом з боку відповідача не підтверджено та ґрунтується виключно на його суб`єктивних припущеннях. Прайс-листи містять цінову інформацію, а посилання відповідача на "загальносвітову практику", яка не підтверджена жодними документами, є необґрунтованим.

В постанові від 02.06.2022 у справі №460/2674/20 Верховний Суд дійшов наступних висновків: "Щодо доводів митниці про те, що долучений декларантом документ прейскурант (прайс лист) виробника товарів складений не для широкого осіб та не містить терміну дії, у зв`язку з чим витребував додаткові документи, суд першої інстанції обґрунтовано відхилив, з огляду на наступне: термін дії прайс листа не є обов`язковим реквізитом такого виду документу, а тому може у ньому не зазначатися; продавець самостійно визначає ціни для своїх контрагентів, що є однією з базових основ забезпечення свободи підприємницької діяльності. Разом з тим, суд касаційної інстанції звертає увагу на постанову від 23 жовтня 2020 року у справі № 810/690/17 де Верховний Суд вказує, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів. Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару".

Тобто, прайс-лист є додатковим (не підтверджуючим митну вартість) документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.

Отже, доводи відповідача про "недоліки" прайс-листів до митних декларацій є необґрунтованим та не підтвердженим жодними нормативно-правовими документами чи встановленими чинним законодавством нормами, надані прайс-листи містять достатню цінову інформацію про товар.

В спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів вказано: "відсутній транспортний договір щодо морського перевезення згідно коносаменту; відсутні банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати морського перевезення згідно коносаменту; відсутній договір та заявка про перевезення, з перевізником, що зазначений в CMR; відсутні транспортні довідки, рахунки".

З цього приводу, суд зазначає наступне.

У п. 6 ч. 2 ст. 53 МК України передбачено, що серед документів на підтвердження митної вартості товару надаються також: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Дане положення містить застереження: транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, на підтвердження митної вартості товару надаються, але виключно в тому випадку, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару.

Витрати на транспортування включені у вартість товару, що підтверджується ст. 3 контракту, відповідно до якого поставка товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються інвойсі. У (рахунках-фактурах) визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення.

Вказана позиція узгоджується із висновками Верховного Суду, зазначеному в постанові від 17.05.2022 у справі № 810/1661/17.

Отже, за умовами поставки CPT витрати на транспортування вже включені у вартість товару (що також підтверджено наданими Контрактом, інвойсами та іншими документами), відповідно до п. 6 ч.2 ст. 53 МК України вимога митного органу до позивача надати перевізні, транспортні документи була би незаконною, а тому ненадання документів, які відповідно до підстав та умов за ст. 53 МК України надаватися не повинні, не може бути та не є підставою для коригування митної вартості товарів.

Щодо посилання відповідача на те, що висновок експерта не відповідає вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами, суд зазначає наступне.

Відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за імпортовані позивачем товари, встановлюється не у звітах про оцінку майна, а безпосередньо в інвойсах.

Правова позиція щодо незаконності коригування митної вартості на підставі такого додаткового документа, як звіт про оцінку майна, який митну вартість не підтверджує, викладена у постановах Верховного Суду від 09 листопада 2022 року у справі №820/585/17, від 12 квітня 2023 року у справі № 826/7411/15, від 25 серпня 2023 року у справі №810/693/17, від 25 серпня 2023 року у справі № 826/3098/16.

Отже, надані позивачем відповідачу висновки експерта не є документом, що підтверджує митну вартість у розумінні ч. 2 ст. 53 МК України, а є додатковим документом на підтвердження відсутності заниження рівня митної вартості товару, адже ціна, вказана в інвойсах, відповідає ринковій вартості товару.

Щодо транспортних витрат, суд зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до абз. 1, 2 ст. 3 Контракту: «Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі».

На виконання ст. 3 Контракту, його сторони визначили, узгодили та вказали в інвойсах умову поставки CPT, Kharkiv, Ukraine.

Суд зазначає, що правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення.

На підтвердження цього факту до митного органу позивачем надано з митними деклараціями калькуляції собівартості товару, в які включено вантажні перевезення (Freight transportation).

Судовим розглядом встановлено, що в коносаментах зазначено «FREIGHT PREPAID», що підтверджує включення витрат на транспортування, витрат на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язаних з їх транспортуванням, до ціни товару. Таким чином, Позивач не повинен окремо надавати інформацію, щодо вартості фрахту товару з Китаю (транспортно-експедиційні договори, рахунки на фрахт, оплату), оскільки всі витрати вже входять у вартість товару.

За умовами поставки СРТ витрати на транспортування/витрати, пов`язані з транспортуванням, вже включені в ціну товару (це будь-які вантажно-розвантажувальні роботи, перевезення, простої) та Сторони за Контрактом повністю узгодили умови поставки, а Постачальник взяв на себе всі витрати, які пов`язані з транспортуванням відповідного товару та вони вже включені до вартості товару.

Відтак позивачем документально підтверджено, що витрати на транспортування/витрати, пов`язані з транспортуванням, включено до ціни товару, що кореспондується як з умовою поставки CPT, так і з наданими позивачем та вже наявними у відповідача документами.

Судовим розглядом встановлено, що товар поставлявся згідно до умов CPT. Умови міжнародного перевезення товарів не стосуються та напряму не впливають на митну вартість товару. Відтак недоліки щодо оформлення CMR не можуть бути підставою для сумніву щодо правильності визначення митної вартості товару, а тому використовувати такі дані як підставу для коригування митної вартості товарів є протиправним та незаконним. На підтвердження цієї позиції винесена постанова ВС від 20 червня 2023 року у справі №380/1221/20.

Відповідно до правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати, поставка товарів на умовах CPT (фрахт/перевезення оплачені до (... назва місця призначення)) означає, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. Додатково до цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб. Таким чином, відповідно до умов поставки CPT, витрати щодо транспортування товару покладаються на постачальника.

Отже, твердження відповідача про те, що документальне підтвердження щодо витрат на транспортування відсутнє, є необґрунтованим та спростованим, адже вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи вже включені в ціну товару.

Відтак умовами поставки CPT саме на постачальника покладається обов`язок оплатити всі витрати на транспортування товару, а тому додавати такі витрати під час визначення митної вартості не потрібно.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові ВС від 17.01.2023 року у справі № 0440/5532/18: "Якщо поставка імпортованих платником товарів... охоплює вартість завантаження та навантаження товару у постачальника і вартість пакування та маркування, то сторони контракту мають право встановити, що вартість упаковки та маркування входить до вартості товару, якщо інше не обумовлено в специфікаціях. Згідно з умовами зовнішньоекономічного контракту така ціна товару включає вартість пакування, у зв`язку з чим, згідно з положеннями підпункту «в» пункту 1 частини десятої статті 58 Митного кодексу України, під час визначення митної вартості ці витрати не додаються до ціни, що фактично сплачена за товар. "

Отже, позивачем документально підтверджено, що витрати на транспортування включено до ціни товару, що кореспондується як з умовою поставки CPT, так і з наданими позивачем та вже наявними у митного органу документами.

Також, суд зазначає, що представником відповідача вказано посилання на дані з АСМО Інспектор та ЄАІС Держмитслужби України і встановлення того, що рівень митної вартості ідентичних товарів у максимально наближений час не відповідає задекларованому, проте до суду не надано доказів того, що вказане твердження відповідає умовам, наведеним у ч. 2 ст. 59 МК України, тому що до суду не надано доказів дослідження та встановлення обставин того, що задекларовані позивачем товари є ідентичними товарам, що вказуються відповідачем: за фізичними характеристиками, за виробником, за торгівельною маркою та іншими ознаками.

Тобто, відповідно до ч. 2 ст. 59 Митного кодексу України митним органом не було дотримано умови порівняння, а подані позивачем документи є достатніми та такими, що у своїй сукупності підтверджують достовірність наданої інформації, а тому застосуванню підлягає перший метод визначення митної вартості товару.

Суд зазначає, що вказане підтверджується Правилами заповнення рішення про коригування митної вартості товарів (затверджені наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195; надалі за текстом - Правила №598), оскільки у графі 33 рішення про коригування митної вартості "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі: неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу); невірно проведений розрахунок митної вартості; невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу III Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

У графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59 - 61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі.

У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що зі змісту оскаржуваних у даній справі рішень вбачається, що останні не містять повних відомостей про будь-які характеристики ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, обсяги партій, умов поставки, комерційних умов тощо.

Зазначена позиція суду відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 21.12.2018 по справі №815/1670/17.

Відповідачем під час розгляду справи не надано до суду доказів здійснення детального порівняння, як і не надано доказів, які б підтверджували аналогічність характеристик імпортованого позивачем товару та товару, митна вартість якого була взята митницею за зразок для обчислення, що свідчить про необґрунтованість та недоведеність зазначеного висновку відповідача.

В спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів зазначено, що відповідності до вимог п. 5 ст. 55 та п. 4 ст. 57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Результати проведеної консультації наведено у електронному повідомленні, направленим декларанту.

При проведенні консультації, іншої інформації, крім вимоги про надання додаткових документів до позивача не надходило, що свідчить про недотримання митним органом порядку проведення консультацій, а також неналежного обґрунтування неможливості застосування митної вартості за ціною договору, задекларованої позивачем.

Під час проведення консультацій позивачем наголошено, що ним подано всі необхідні та наявні документи, як за основним переліком на підтвердження митної вартості товару за ч.2 ст. 53 МК України, так і додаткові документи за ч.ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом.

Таким чином, доводи відповідача щодо непідтвердження декларантом документально відомостей, зазначених в митних деклараціях, не відповідають дійсності та спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

Отже, митним органом не доведено наявності обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за першим методом, оскільки усі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товарів надано, що свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого підприємством товару.

Водночас, матеріалами справи підтверджено, що позивачем подані всі наявні документи, які давали підставу митному органу достовірно та обґрунтовано визначити митну вартість товарів, а також про те, що сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.

Проте, відповідачем не визначено встановлених під час митного оформлення розбіжностей в наданих позивачем документах на підтвердження митної вартості товару.

Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постанові Верховного Суду від 21.08.2018 у справі № 804/1755/17.

Відповідно, застосування митним органом другорядних методів - за ціною договору щодо ідентичних товарів та резервного методу визначення митної вартості, а також розрахунок скоригованої митної вартості суд також визнає необґрунтованим.

Таким чином, надані позивачем до суду так і відповідачу, відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України, документи на підтвердження митної вартості товару у повній мірі підтверджували митну вартість товару, підлягали обчисленню та містили всі реквізити, які ідентифікували ввезений товар, у зв`язку з чим оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів необґрунтовані та підлягають скасуванню.

При цьому, подання до митного оформлення нових митних декларацій жодним чином не перешкоджає, не відміняє та не виключає права позивача на оскарження в судовому порядку рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови в прийнятті ЕМД, прийнятих за первинно поданими митними деклараціями, що узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 18.05.2022 у справі № 520/3246/2020, від 03.11.2022 у справі №П/811/1614/16.

Щодо вимоги про скасування карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, суд зазначає наступне.

Оскільки саме прийняття відповідачем оскаржуваних рішень про коригування митної вартості слугувало підставою для видання карток відмови у прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, відтак визнання рішень про коригування митної вартості протиправними та їх скасування є підставою для визнання протиправними та скасування сформованих Вінницькою митницею карток відмови в прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Судові витрати

Відповідно до ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору, який сплачений позивачем у розмірі 33836,04 грн, та витрат, пов`язаних з розглядом справи, в які включені витрати на професійну правничу допомогу.

У ст. 139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі. Відповідно до ч.3 ст.139 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 8 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» розподіл судового збору між сторонами та перевірка повноти сплати судового збору здійснюються відповідно до процесуального законодавства.

Позивач просить суд стягнути з відповідача його витрати на правничу допомогу при розгляді справи у сумі 60000,00 грн.

Положеннями ст. 59 Конституції України та у ст. 16 КАС України закріплено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво в суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, установлених законом.

У п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України від 05.12.2012 № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VI) визначено, що договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 1 Закону № 5076-VІ представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в тому числі в адміністративному судочинстві. Інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення.

У ч.7 ст. 139 КАС України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

За приписами ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду від 03.02.2022 у справі № 640/19536/18, від 04.12.2023 у справі № 420/329/21, від 03.04.2024 у справі №320/10293/22.

Зокрема при визначенні суми компенсації витрат, понесених на правничу допомогу, необхідно досліджувати обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи. При цьому витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною чи тільки має бути сплачено.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката, виходячи із положень ч. 5 ст. 134 КАСУкраїни, має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Визначаючись із відшкодуванням понесених витрат на правничу допомогу, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

Відповідно до наданих суду документів позивач 09.07.2024 уклав із Адвокатським бюро «Бідної Оксани Іванівни» договір про надання правової допомоги, згідно з яким бюро приймає доручення клієнта та бере на себе зобов`язання надати клієнту правову допомогу, Т.1, а.с. 35-37.

Згідно з п.3 вказаного договору розмір гонорару, який клієнт сплачує Бюро за надану в межах цього Договору правову допомогу, визначаються сторонами у додатковій угоді у фіксованому розмірі.

Відповідно до додаткової угоди № 2 від 19.07.2024 розмір гонорару бюро за надання правової допомоги за цим договором складає фіксовану суму 60000,00 (шістдесят тисяч) гривень, Т.1, а.с. 39.

Представник відповідача категорично заперечував проти відшкодування витрат на правничу допомогу та просив суд відмовити у задоволенні клопотання про відшкодування витрат на правничу допомогу з огляду на їх неспівмірність.

Враховуючи викладене, спираючись на досліджені докази, а також беручи до уваги принцип обґрунтованості та пропорційності розміру витрат на (правничу допомогу) до предмета спору (чотири рішення про коригування митної вартості), суд вважає, що у даному випадку справедливим і співмірним відшкодуванням витрат позивача на професійну правничу допомогу є сума у розмірі 20 000,00 (двадцять тисяч) грн. 00 коп.

Керуючись ст. ст. 2, 5-10, 13, 14, 72-77, 90, 132, 139, 205, 241-246, 250, 255, 257-262, 293, 295, 297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "БЕСТДІЛ" (вул.Морозова, буд. 7, м.Харків, 61036, ) до Вінницької митниці (вул.Лебединського, буд. 17, м.Вінниця, Вінницький р-н, Вінницька обл., 21034, ) про визнання протиправним та скасування рішень, карток відмови - задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2024/000018/2 від 21.06.2024 та картку відмови №UA401060/2024/000085 від 21.06.2024.

3. Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2024/000020/2 від 01.07.2024 та картку відмови №UA401060/2024/000090 від 01.07.2024.

4. Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2024/000022/2 від 04.07.2024 та картку відмови №UA401060/2024/000094 від 04.07.2024.

5. Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2024/000023/2 від 05.07.2024 та картку відмови №UA401060/2024/000095 від 05.07.2024.

6. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "БЕСТДІЛ" за рахунок бюджетних асигнувань Вінницької митниці судові витрати зі сплати витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 20 000 (двадцять тисяч) грн 00 коп. та судового збору у розмірі 33836,04 (тридцять три тисячі вісімсот тридцять шість) гривень 04 коп.

Роз`яснити, що рішення підлягає оскарженню згідно з ч. 1 ст. 295 КАС України (протягом 30 днів з дати складання повного судового рішення) та набирає законної сили відповідно до ст. 255 КАС України.

Cуддя А.А. Ширант