Справа № 520/28788/24
Суддя: Любчич Л.В.
Дата ухвалення: 2025-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2025 р.Справа № 520/28788/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Любчич Л.В.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Спаскіна О.А. ,

за участю секретаря судового засідання Труфанової К.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду та в режимі відеоконференції адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙД МАССИВ" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.02.2025, головуючий суддя І інстанції: Спірідонов М.О., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, по справі № 520/28788/24

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙД МАССИВ"

до Головного управління Держпродспоживслужби в Хмельницькій області

про скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙД МАССИВ» (далі ТОВ «ТРЕЙД МАССИВ», позивач) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Хмельницькій області (далі ГУ Держпродспоживслужби в Хмельницькій області, відповідач), в якому просило:

- визнати протиправним проведення ГУ Держпродспоживслужби в Хмельницькій області позапланової перевірки ТОВ «ТРЕЙД МАССИВ» за наслідками якої складено Акт перевірки характеристик продукції № 0023 від 04.10.2024;

- скасувати рішення ГУ Держпродспоживслужби в Хмельницькій області про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів № 1-ВЛ від 04.10.2024.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 17.02.2025 в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції позивачем було подано апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права ТОВ «ТРЕЙД МАССИВ» просив рішення суду скасувати і ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначив, що підставою для проведення відповідачем оскаржуваної перевірки стали матеріали перевірки характеристик продукції ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області. Натомість ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області була проведена перевірка, зокрема, на підставі Секторального плану державного ринкового нагляду на 2024 рік. Позивачем в митній декларації в графі 33 при ввезенні електричного чайника ТМ «Батлер» було визначено код товару згідно з УКТЗЕД (інші електронагрівальні прилади які не відносяться до інших підкатегорій, що входять до товарної групи 8516). При цьому такого виду товару як чайник електричний серед видів товарів в підпункті 2 пункту 1 Секторального плану державного ринкового нагляду на 2024 рік немає, а отже вони не могли бути об`єктом перевірки. Також апелянт вважає, що відповідач прийняв наказ № 934 від 01.10.2024 на проведення позапланової перевірки позивача всупереч вимогам Постанови КМУ № 303, адже він не надає права здійснювати позапланові перевірки. Висновки органу ринкового нагляду про невідповідність чайника вимогам Технічного регламенту та ДСТУ спростовуються матеріалами справи.

ГУ Держпродспоживслужби в Хмельницькій області, скориставшись своїм правом, передбаченим статтею 304 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), подало відзив на апеляційну скаргу, в якому вказало, що вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, оскільки воно ухвалене з дотриманням норм матеріального і процесуального права, повного та всебічного з`ясування обставин справи, підтверджених доказами.

Відповідно до частин 1, 3 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, представників сторін, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що відповідно до наказу начальника ГУ Держпродспоживслужби в Хмельницькій області від 01.10.2024 № 934 визначено провести позапланову перевірку у ТОВ «ТРЕЙД МАССИВ» за адресою: м. Хмельницький, вул. Романа Шухевича, буд. 16, щодо дотримання вимог законодавства про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції. Позаплановий захід провести у термін чотирьох робочих днів з 01.10.2024 по 04.10.2024.

Відповідно до вищезазначеного наказу було видано направлення на проведення перевірки від 01.10.2024 № 737, згідно з яким предметом перевірки є характеристика чайника електричного ТМ «Батлер», арт. ТМ-1015, ш/к 273, 1,8 л, 1500 Вт, дата виробництва: листопад 2023 року, виробник: Ннібо Сімао Електріал Аплайнс Ко, Лтд, Китай.

Підставою проведення перевірки є підпункт а-1 пункту 2 частини 1 статті 24 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» (за матеріалами перевірки характеристик продукції ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області (акт перевірки характеристик продукції від 09.07.2024 № 19)).

Копію направлення було вручено представнику позивача 02.10.2024 (а.с. 67, зворотній бік).

За результатами проведення перевірки було складено акт перевірки характеристик продукції від 04.10.2024 № 0023 (далі акт від 04.10.2024 № 0023), відповідно до якого за ланцюгом постачання згідно матеріалів перевірки характеристик продукції ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області (акт перевірки характеристик продукції від 09.07.2024 № 19), отриманих через національну інформаційну систему державного ринкового нагляду та системою оперативного взаємного сповіщення про продукцію, що становить серйозний ризик (ІТС НРН та СОВС): на електрообладнанні - чайнику електричному ТМ «Батлер», арт. ТМ-1015, ш/к 273, 1,8 л, 1500 Вт, корпус - нержавіюча сталь, 16 А, 250 В, 50 Гц, д.в.: листопад 2023, виробник: Нінбо Сімао Електріал Аплайнс Ко, Лтд, Китай, на його пакуванні, супровідних документах відсутня інформація про імпортера (найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстрована торговельна марка (знак для товарів і послуг), контактна поштова адреса)). Відповідно до Протоколу випробувань від 30.07.2024 № 10.1-6647 (№ Вх 4771-24 від 15.08.2024) ДП «Полтавастандартметрологія» відібраний взірець чайника електричного ТМ «Батлер», арт. ТМ-1015, ш/к 273, 1,8 л, 1500 Вт, корпус - нержавіюча сталь, 16 А, 250 В, 50 Гц, д. в.: листопад 2023, виробник: Нінбо Сімао Електріал Аплайнс Ко, Лтд, Китай не відповідає вимогам ДСТУ ЕN 60335-1:2017 та ДСТУ ЕN 60335-2-15:2015, а саме: відсутнє маркування підставки; відсутня інформація про те, що - прилад можуть використовувати діти віком від 8 років і старше, якщо вони перебувають під наглядом або їх проінструктовано про безпечне користування приладом і розуміють можливі небезпеки; чищення й обслуговування приладів можливо для дітей старше ніж 8 років під наглядом; прилад та його шнур потрібно тримати недосяжним для дітей менше ніж 8 років; прилад призначено для використання в побутових та аналогічних умовах, таких як-кухонні куточки в магазинах, офіси й інші робочі приміщення, ферми, готелі, мотелі та інші житлові приміщення, побутові середовища типу «міні готель»; наявність в інструкції вказівки про випліскування киплячої води; наявність в інструкції для без шнурових чайників: УВАГА! Переконайтесь в тому, що чайник вимкнено, перш ніж знімати його з підставки; рідина, що витікає з чайника може потрапляти на електричну ізоляцію. Порушені вимоги п. п. 20, 38 Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання, затвердженого постановою КМУ від 16.12.2015 № 1067 та п л. 7.1, 7.12, 22.66 - ДСТУ 60335-1:2017 ДСТУ 60335-2-15:2015. Згідно зі сценарним планом ймовірності виникнення ризику, що може становити продукція вищезазначений чайник електричний має серйозний рівень загрози. Відповідно до представленої видаткової накладної № 1877759 від 09.07.2024, постачальником даної продукції є ТОВ «ТРЕЙД МАССИВ» (місцезнаходження юридичної особи: Харківська обл., м. Харків, пр. Байрона, будинок 45). Під час проведення позапланової перевірки характеристик продукції, 03.10.2024 уповноваженим представником ТОВ «ТРЕЙД МАССИВ» надано документацію (контракт № 49/ТМ від 01.03.2021 з додатками, сертифікат якості з перекладом, митну декларацію № 24UA10U2, торгівельний рахунок-фактура № 23НМ915 від 22.11.2023, згідно з яким ТОВ «ТРЕЙД МАССИВ» є особою, яка ввела в обіг електрообладнання - чайник електричний ТМ «Батлер», арт. ТМ-1015, ш/к 273, 1,8 л, 1500 Вт, д. в.: листопад 2023, виробник: Нінбо Сімао Електріал Аплайнс Ко, Лтд, Китай. На момент проведення перевірки суб`єкт господарювання не надав декларацію про відповідність.

Посадовими особами відповідача проводилася відеофіксація заходу державного ринкового нагляду.

На підставі акту від 04.10.2024 № 0023 відповідачем було прийнято рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 04.10.2024 № 1-ВЛ (далі рішення від 04.10.2024 № 1-ВЛ), згідно з яким вирішено вилучити продукцію з обігу, а саме: в співпраці з виробником забезпечити вилучення з обігу чайників електричних ТМ «Батлер», арт. ТМ- 1015, ш/к 273, 1,8 л, 1500 Вт, корпус - нержавіюча сталь, 16 А, 250 В, 50 Гц, д. в.: листопад 2023, виробник: Нінбо Сімао Електріал Аплайнс Ко, Лтд, Китай, шляхом повернення розповсюджувачами всіх одиниць відповідної продукції, що перебуває у розпорядженні, виробнику цієї продукції з наданням підтверджуючих документів (їх копій) - товарно-супровідна документація, договори тощо. Припинити будь-яке демонстрування, пропонування такої продукції споживачам (користувачам). Повідомити споживачів (користувачів) та інших розповсюджувачів такої продукції про причини вилучення продукції з обігу. Термін виконання - постійно.

Вважаючи проведену перевірку та рішення від 04.10.2024 № 1-ВЛ протиправними, ТОВ «ТРЕЙД МАССИВ» звернулось до суду з цим позовом.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що перевірка відповідачем була проведена правомірно, встановлені в її ході порушення знайшли своє підтвердження, а тому рішення від 04.10.2024 № 1-ВЛ винесено відповідно до вимог чинного законодавства України.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

За змістом статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції встановлені Законом України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» від 02.12.2010 № 2735-VI (далі Закон № 2735-VI).

Відповідно до статті 1 Закону № 2735-VI (тут і далі в редакції станом на дату проведення перевірки та прийняття оскаржуваного рішення) державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) це діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам. Органом державного ринкового нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного ринкового нагляду у межах сфери своєї відповідальності, державний колегіальний орган, що визначається відповідно до цього Закону (далі - орган ринкового нагляду).

За змістом частини 1 статті 3 Закону 2735-VI законодавство України про державний ринковий нагляд і контроль продукції складається з цього Закону, Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини в цій сфері, у тому числі технічних регламентів.

Згідно з частиною 1 статті 1 Закону № 2735-VI:

встановлені вимоги - вимоги щодо нехарчової продукції (далі - продукція) та її обігу на ринку України, встановлені технічними регламентами;

державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам;

орган державного ринкового нагляду - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного ринкового нагляду у межах сфери своєї відповідальності, державний колегіальний орган, що визначається відповідно до цього Закону (далі - орган ринкового нагляду).

Сфера відповідальності органу ринкового нагляду це перелік видів продукції, затверджений відповідно до цього Закону Кабінетом Міністрів України, щодо яких відповідний орган ринкового нагляду здійснює ринковий нагляд.

У разі якщо орган ринкового нагляду здійснює визначені цим Законом та Законом № 2736-VI повноваження також через свої територіальні органи, термін «орган ринкового нагляду» позначає також його територіальні органи.

За змістом частини 1 статті 4 Закону № 2735-VI метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.

Відповідно до статті 5 Закону № 2735-VI основними принципами ринкового нагляду і контролю продукції є, зокрема: пропорційність заходів ринкового нагляду, що вживаються органами ринкового нагляду, рівню загрози суспільним інтересам; об`єктивність, неупередженість та компетентність органів ринкового нагляду і митних органів при здійсненні ринкового нагляду і контролю продукції; наявність законних підстав, визначених цим Законом та виданими відповідно до нього іншими нормативно-правовими актами, для вжиття заходів ринкового нагляду і контролю продукції; результативність та пропорційність відповідальності суб`єктів господарювання за порушення вимог цього Закону, Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» та інших встановлених вимог, її спрямованість на попередження вчинення суб`єктами господарювання порушень, а також можливість посилення санкцій у разі повторного вчинення суб`єктом господарювання того самого порушення.

Згідно з пунктами 4, 6, 11 частини 1 статті 11 Закону № 2735-VI з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності, зокрема, проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування); приймають у випадках та порядку, визначених цим Законом, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, здійснюють контроль стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень; вживають у порядку, визначеному цим та іншими законами України, заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень вимог цього Закону та встановлених вимог.

Положеннями частини 1 статті 22 Закону № 2735-VI передбачено, що заходами ринкового нагляду є:

1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування);

2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: а) обмеження надання продукції на ринку; б) заборону надання продукції на ринку; в) вилучення продукції з обігу; г) відкликання продукції;

3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів;

4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону № 2735-VI органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції. Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.

За змістом частини 5 статті 23 Закону № 2735-VI перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів (рішень) органів ринкового нагляду та направлень на проведення перевірки, що видаються та оформлюються відповідно до цього Закону. У разі одержання інформації про надання на ринку продукції, що становить серйозний ризик, відповідні накази (рішення) та направлення видаються і оформлюються невідкладно.

Згідно з частинами 1, 2 статті 23-1 Закону № 2735-VI для здійснення планової або позапланової перевірки характеристик продукції орган ринкового нагляду видає наказ, який має містити предмет перевірки (найменування виду (типу), категорії та/або групи продукції), найменування та адресу об`єкта, де розміщується продукція.

На підставі наказу оформляється направлення на проведення перевірки, яке підписується керівником органу ринкового нагляду або його заступником із зазначенням його прізвища, імені та по батькові і засвідчується печаткою відповідного органу.

Відповідно до частини 5 статті 23-1 Закону № 2735-VI за результатами здійснення планової або позапланової перевірки характеристик продукції посадова особа органу ринкового нагляду складає акт, який повинен містити такі відомості:

а) найменування органу ринкового нагляду, а також посади, прізвища, імена та по батькові посадових осіб, які здійснили відповідний захід;

б) дату та номер складання акта;

в) місце розміщення продукції (найменування та адреса об`єкта, де розміщується продукція (магазин, ринок тощо);

г) найменування юридичної особи, її місцезнаходження або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, у тому числі фізичної особи - підприємця, її місце проживання, телефон, інші відомості, що дають змогу ідентифікувати осіб, що є виробниками, уповноваженими представниками, імпортерами або розповсюджувачами відповідної продукції;

ґ) тип перевірки (планова або позапланова);

д) предмет перевірки (вид (тип), категорія та/або група продукції);

е) прізвища, імена та по батькові осіб, які залучаються до проведення перевірки відповідно до пункту 7 частини першої статті 15 цього Закону.

Посадова особа органу ринкового нагляду зазначає в акті детальний опис порушень вимог законодавства, виявлених під час перевірки, з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу ринкового нагляду, які здійснювали перевірку, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі, у тому числі фізичній особі - підприємцю, або уповноваженій нею особі в останній день перевірки, а другий зберігається в органі ринкового нагляду.

За змістом підпункту а-1 пункту 2 частини 1 статті 24 Закону № 2735-VI органи ринкового нагляду проводять позапланові перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів за ланцюгом постачання, якщо за результатами перевірки характеристик продукції є підстави вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам внаслідок дій чи бездіяльності виробника або будь-якого іншого суб`єкта в ланцюгу постачання.

Відповідно до частини 1 статті 28 Закону № 2735-VI якщо орган ринкового нагляду встановив, що продукція становить серйозний ризик, він невідкладно вимагає відповідно до методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженої Кабінетом Міністрів України, від відповідного суб`єкта господарювання вилучити таку продукцію з обігу та/або відкликати її чи забороняє надання такої продукції на ринку.

Оцінка ризику проводиться органом ринкового нагляду відповідно до методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженої Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 29 Закону № 2735-VI у разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону, та формальної невідповідності), орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами.

У разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам та одночасно становить серйозний ризик, орган ринкового нагляду вживає обмежувальних (корегувальних) заходів, передбачених частиною першою статті 28 цього Закону.

Частиною 3 статті 29 Закону № 2735-VI встановлено, що орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо усунення формальної невідповідності, якщо цей орган встановить будь-яку таку невідповідність:

знак відповідності технічним регламентам було нанесено з порушенням вимог. визначених у відповідному технічному регламенті;

- не було нанесено знак відповідності технічним регламентам, якщо його нанесення передбачено відповідним технічним регламентом;

- не було складено декларацію про відповідність або декларація про відповідність (її копія чи спрощена декларація про відповідність) не супроводжує продукцію, якщо це передбачено відповідним технічним регламентом;

- декларацію про відповідність було складено з порушенням вимог;

- органу ринкового нагляду не надано доступу до технічної документації або вона с неповною;

- вчинено інші порушення встановлених вимог, визначені у відповідному технічному регламенті як формальна невідповідність.

Перелік порушень встановлених вимог, які вважаються формальною невідповідністю, уточняється у відповідних технічних регламентах.

За змістом частин 1, 2 статті 32 Закону № 2735-VI вилучення продукції з обігу чи її відкликання застосовується у випадках, передбачених цим Законом та Законом України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», щодо продукції, яка відповідно надається на ринку або вже надана споживачам (користувачам).

Вилучення продукції з обігу передбачає повернення розповсюджувачами всіх одиниць відповідної продукції, що перебуває у їх розпорядженні, виробнику цієї продукції та припинення ними будь-якого демонстрування, пропонування такої продукції споживачам (користувачам).

Положеннями частин 1, 2 статті 33 Закону № 2735-VI встановлено, що обмежувальні (корегувальні) заходи запроваджуються відповідними рішеннями органів ринкового нагляду. Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів можуть бути прийняті, зокрема, за результатами проведених органами ринкового нагляду перевірок характеристик продукції.

Відповідно до частини 5 статті 33 Закону № 2735-VI будь-який захід щодо обмеження чи заборони надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу чи її відкликання, що вживається відповідно до цього Закону або Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", має бути пропорційним рівню загрози відповідної продукції суспільним інтересам. У рішенні про застосування обмеження чи заборону надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу чи її відкликання мають бути зазначені підстави його застосування.

За змістом частин 11-15 статті 33 Закону № 2735-VI до прийняття рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів орган ринкового нагляду надає (надсилає) суб`єкту господарювання, щодо якого передбачається прийняти рішення, проект відповідного рішення з пропозицією надати в письмовій формі свої пояснення, заперечення до проекту рішення, інформацію про вжиття ним заходів, спрямованих на запобігання або уникнення ризиків суспільним інтересам, усунення невідповідності продукції, що є предметом проекту рішення, встановленим вимогам.

Суб`єкт господарювання, якого стосується проект рішення, має право надати (надіслати) органу ринкового нагляду свої пояснення, заперечення та/або інформацію до проекту такого рішення протягом десяти робочих днів з дня одержання проекту. Цей строк може бути продовжено органом ринкового нагляду за обґрунтованим клопотанням відповідного суб`єкта господарювання.

До своїх пояснень, заперечень та/або інформації суб`єкт господарювання може додавати документи чи їх копії, що обґрунтовують його позицію та підтверджують наведені ним дані.

Пояснення, заперечення та інформація до проекту рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, надані (надіслані) суб`єктом господарювання, підлягають обов`язковому розгляду органом ринкового нагляду та зберігаються в органі ринкового нагляду.

У разі необхідності термінового вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з метою запобігання або уникнення ризиків суспільним інтересам орган ринкового нагляду може прийняти рішення про вжиття відповідних обмежувальних (корегувальних) заходів без надання (надіслання) суб`єкту господарювання проекту такого рішення. У такому разі суб`єкт господарювання, якого стосується рішення, має право надати (надіслати) свої пояснення. заперечення та/або інформацію до такого рішення в будь-який час після його прийняття, але до закінчення визначеного строку виконання такого рішення. Орган ринкового нагляду маг негайно розглянути одержані пояснення, заперечення та інформацію суб`єкта господарювання та за результатами такого розгляду оцінити адекватність і пропорційність прийнятого ним рішення.

В апеляційній скарзі ТОВ «ТРЕЙД МАССИВ» посилається на те, що підставою для проведення відповідачем оскаржуваної перевірки стали матеріали перевірки характеристик продукції ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області. Натомість ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області була проведена перевірка, зокрема, на підставі Секторального плану державного ринкового нагляду на 2024 рік. Позивачем в митній декларації в графі 33 при ввезенні електричного чайника ТМ «Батлер» було визначено код товару згідно з УКТЗЕД (інші електронагрівальні прилади які не відносяться до інших підкатегорій, що входять до товарної групи 8516). При цьому такого виду товару як чайник електричний, код товару УКТЗЕД , серед видів товарів в підпункті 2 пункту 1 Секторального плану державного ринкового нагляду на 2024 рік немає, а отже вони не могли бути об`єктом перевірки.

Колегія суддів вважає такі доводи апелянта необґрунтованими з огляду на таке.

За змістом частин 1, 2 статті 20 Закону № 2735-VI ринковий нагляд здійснюється відповідно до секторальних планів ринкового нагляду, які щорічно затверджуються органами ринкового нагляду відповідно до сфер їх відповідальності.

Секторальний план ринкового нагляду охоплює види (типи), категорії та/або групи продукції відповідно до сфер відповідальності органів ринкового нагляду та визначає належність цих видів продукції до певного ступеня ризику.

Відповідно до частини 5 статті 20 Закону № 2735-VI секторальні плани ринкового нагляду складаються з плану здійснення ринкового нагляду та плану здійснення контролю продукції.

Згідно з частиною 12 статті 20 Закону № 2735-VI порядок розроблення та перегляду секторальних планів ринкового нагляду, моніторингу та звітування про їх виконання визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 4 Порядку розроблення та перегляду секторальних планів ринкового нагляду, моніторингу та звітування про їх виконання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.12.2011 № 1410 (далі Порядок № 1410), до проекту секторального плану включаються види (типи), категорії та/або групи продукції, щодо яких протягом року передбачається вжити заходів ринкового нагляду та контролю. Під час розроблення проекту секторального плану враховується належність певного виду (типу), категорії та/або групи продукції до підвищеного ступеня ризику, наявність підстави вважати, що продукція є небезпечною та/або не відповідає встановленим вимогам відповідно до звернень, що надійшли від споживачів (користувачів), органів виконавчої влади, виконавчих органів місцевих рад, правоохоронних органів, громадських організацій про розповсюдження продукції, споживання (використання) якої заподіяло шкоди суспільним інтересам, або продукції, яка має недоліки, що можуть призвести до заподіяння такої шкоди.

За змістом пункту 9 Порядку № 1410 секторальний план складається з плану здійснення ринкового нагляду та плану здійснення контролю продукції.

Відповідно до пункту 18 Порядку № 1410 проект секторального плану розробляється органом ринкового нагляду за формою згідно з додатком.

В Додатку до Порядку № 1410 міститься форма Секторального плану державного ринкового нагляду, з якої вбачається, що зазначення коду товару згідно з УКТЗЕД передбачено лише в частині здійснення державного контролю продукції, тобто при плануванні та здійсненні державного нагляду така вимога відсутня.

При цьому відповідно до підпункту 2 пункту 1 Секторального плану державного ринкового нагляду на 2024 рік, затвердженого т.в.о. Голови Держпродспоживслужби 28.11.2023, передбачено здійснення ринкового нагляду щодо електричного та електронного обладнання, в тому числі низьковольтного, зокрема, електричних водонагрівачів.

Низьковольтне обладнання - це техніка електротехнічного призначення, яка використовується для переробки, перетворення, комутації та передачі електричного струму під напругою від 50 до 1000 В. До групи входять усі прилади, що функціонують у діапазоні низьковольтної мережі.

З вищезазначеного вбачається, електричний чайник, який був об`єктом державного нагляду, відноситься до низьковольтного обладнання.

Щодо доводів ТОВ «ТРЕЙД МАССИВ» про те, що перевірка була проведена в порушення норм Постанови № 303 колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» (далі Постанова № 303) (тут і далі в редакції станом на дату призначення та проведення перевірки) постановлено припинити проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні».

Пунктом 2 Постанови № 303 передбачено, що за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

Згідно з пунктом 5 Постанови № 303 припинено проведення планових заходів державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні», крім здійснення заходів державного ринкового нагляду щодо, зокрема, низьковольтного електричного обладнання в частині його відповідності вимогам Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 № 1067 (далі Технічний регламент № 1067).

Тобто, з пункту 5 Постанови № 303 вбачається, що заборони на проведення саме позапланових заходів державного ринкового нагляду не передбачено.

При цьому колегія суддів звертає увагу на необхідність розмежування державного нагляду (контролю), значення якого розкрито в Законі України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі Закон № 877-V), та державного ринкового нагляд, який врегульований Законом № 2735-VI.

Так, відповідно до статті 2 Закону № 877-V дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення, зокрема, державного ринкового нагляду та контролю нехарчової продукції.

Доводи апелянта про те, що чайник електричний ТМ «Батлер», арт. ТМ-1015, ш/к 273, 1,8 л, 1500 Вт, дата виробництва: листопад 2023 року, виробник: Ннібо Сімао Електріал Аплайнс Ко, Лтд, Китай, відповідає пункту 20 Технічному регламенту № 1067 суд вважає слушними, водночас колегія суддів звертає увагу на те, що невідповідність чайника іншим вимогам Технічного регламенту № 1067, ДСТУ ЕN 60335-1:2017 та ДСТУ ЕN 60335-2-15:2015, які були встановлені, позивачем не спростовано, а отже оскаржуване рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 04.10.2024 № 1-ВЛ є законним та обґрунтованим.

Ухвалюючи це судове рішення, колегія суддів керується положеннями статті 322 КАС України, статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини, а саме рішенням «Серявін та інші проти України», та пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень.

Відповідно до пункту 58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Положеннями пункту 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів передбачено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи вищезазначене, дослідивши фактичні обставини та питання права, які лежать в основі спору у цій справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи апелянта, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття цього судового рішення.

Згідно з частинами 1-3 статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, а отже апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду без змін, оскільки судом було правильно встановлено всі обставини справи, а рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 308, 315, 316, 321, 325, 329, 331 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙД МАССИВ" залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2025 року по справі № 520/28788/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Л.В. Любчич
Судді О.В. Присяжнюк О.А. Спаскін

Повний текст постанови складено 13.08.2025.