Справа № 560/69/25
Суддя: Ковальчук О.К.
Дата ухвалення: 2025-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/69/25
УХВАЛА

13 серпня 2025 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Ковальчук О.К., розглянувши позовну заяву керівника Летичівської окружної прокуратури до Зіньківської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Летичівської окружної прокуратури звернувся в суд з позовом до Зіньківської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області в якому просить визнати протиправною бездіяльність Зіньківської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області щодо не оформлення правовстановлюючих документів на приміщення (будівлю) загальною площею 67,3 м кв та земельну ділянку орієнтованою площею 0,25 га Зіньківського дитячого ясла-садка "Пізнайко" за адресою: вул. Магдебурзька 51, с. Зіньків Хмельницького району Хмельницької області та зобов`язати Зіньківську сільську раду Хмельницького району Хмельницької області вжити заходи щодо оформлення правовстановлюючих документів на приміщення (будівлю) загальною площею 67,3 м кв та земельну ділянку орієнтованою площею 0,25 га Зіньківського дитячого ясла-садка "Пізнайко" за адресою: вул. Магдебурзька 51, с. Зіньків Хмельницького району Хмельницької області.

Ухвалою від 07.01.2025 Хмельницький окружний адміністративний суд позовну заяву керівника Летичівської окружної прокуратури залишив без руху та надав строк для усунення недоліків шляхом подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для його поновлення, обґрунтування наявності публічно-правового спору щодо оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку, на якій розташований Зіньківський дитячий ясла-садок "Пізнайко", необхідності захисту інтересів держави у спірних правовідносинах прокурором, зазначення доказів, які підтверджують підстави для представництва відповідно до статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та залучення третьої особи на стороні відповідача.

На виконання ухвали суду від 07.01.2025 позивач подав пояснення у яких вказує, що інформація про проведення роботи щодо реєстрації комунальної власності на нерухоме майно Зіньківською сільською радою окрім зазначеного рішення, нічим не підтверджено. Причина - на яку посилається відповідач є необґрунтованою, оскільки у перший день війни державою призупинена робота Державного реєстру речових прав на нерухоме майно і Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Проте, у квітні 2022 робота щодо Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відновлена. Відтак, Зіньківською сільською радою не надане об`єктивне обґрунтування, що є причиною тривалого нездійснення дій щодо неоформлення та реєстрації права власності на будівлю дошкільного освітнього закладу та земельної ділянки під ним, а також зазначення будь-яких інших перешкод, що призвели до такої бездіяльності. Станом на 2024 рік будь-яких дій, а саме розроблення проекту землеустрою, затвердження на сесії сільської ради відповідно до повноважень, передбачених Земельним кодексом України, а також вчинення інших дій чи прийняття рішень щодо виготовлення правовстановлюючих документів на приміщення дитячого дошкільного закладу освіти сільською радою, не приймались. Стверджує, що порушення допущене саме Зіньківською сільською радою, що є органом, уповноваженим здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, відтак позивач та відповідач збігаються в одній особі, у зв`язку з чим прокурор звертається до суду самостійно, як позивач. Підставою залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Зіньківський дитячий ясла-садок "Пізнайко" Зіньківської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області є те, що приміщення (будівля) та земельна ділянка під ним використовуються закладом освіти для здійснення освітньої діяльності, а тому судове рішення у справі може вплинути на права та обов`язки закладу освіти, оскільки між вказаною третьою особою та відповідачем існують певні правовідносини (права і обов`язки). Зазначає, що на дату звернення до суду з позовом у вказаному випадку не припинили існувати підстави для звернення до суду. Тому встановлення судом строків звернення до адміністративного суду та залишення позовної заяви без руху на підставі їх пропуску, у вказаній категорії спорів, не може слугувати меті легалізації триваючого правопорушення та, відповідно, здійснення незаконної діяльності (бездіяльності), оскільки відповідачем не виконаний імперативно визначений законодавством обов`язок державної реєстрації комунального майна. Крім того, про вказані обставини дізнався безпосередньо з листів Зіньківської сільської ради від 07.10.2024 № 951/03-05/2024, від 15.10.2024 № 1014. Просить відкрити провадження у справі.

Ухвалою від 22.01.2025 Хмельницький окружний адміністративний суд визнав неповажними причини пропуску звернення до суду керівника Летичівської окружної прокуратури, позовну заяву керівника Летичівської окружної прокуратури до Зіньківської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії повернув позивачеві.

Постановою від 23.06.2025 Сьомий апеляційний адміністративний суд ухвалу від 22.01.2025 скасував, справу направив до Хмельницького окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

У судовому рішенні суд апеляційної інстанції зазначив, що суд першої інстанції приймаючи оскаржувану ухвалу, дійшов висновку про відсутність підстав про задоволення клопотання щодо поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом та повернув адміністративний позов не надавши позивачу можливість подати заяву про поновлення пропущеного строку із зазначенням інших обґрунтувань поважності причин такого пропуску, чим порушив вимоги ст.123 КАС України. За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції дійшов до передчасного висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви.

Суд враховує висновки Сьомого апеляційного адміністративного суду та вважає, що надані позивачем пояснення не усувають недоліки позовної заяви.

За загальним правилом, визначеним частиною другою статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Отже, статтею 122 КАС України для суб`єктів владних повноважень визначений менш тривалий строк звернення до суду у порівнянні із загальним строком звернення до суду, визначеним для осіб, які не є суб`єктами владних повноважень і звертаються до суду за захистом своїх прав, свобод або законних інтересів, порушених рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Строк звернення до суду суб`єкта владних повноважень це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого суб`єкт владних повноважень має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням спору у випадках, коли право звернення до суду для вирішення публічно-правового спору надано такому суб`єкту законом (прямо передбачено КАС України (частина п`ята статті 46); прямо передбачено спеціальним законом) обчислюється (перебіг починається) із дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Установлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

При цьому, положеннями КАС України визначається єдиний підхід щодо строку звернення до суду суб`єкта владних повноважень, початку його перебігу та наслідків його пропуску у справах за його зверненням за вирішенням спору у випадках, коли право звернення до суду для вирішення публічно-правового надано такому суб`єкту законом (оскарження суб`єктом владних повноважень рішень, дій чи бездіяльності іншого суб`єкта владних повноважень).

Відповідно, чинне законодавство обмежує строк звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

З урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, підстави та порядок звернення прокурора до адміністративного суду в порядку його представництва інтересів держави в судах не можуть тлумачитися розширено та відмінно від реалізації права на звернення до суду самого суб`єкта владних повноважень.

Норми КАС України не встановлюють і не передбачають іншого, спеціального строку для звернення прокурора до суду в інтересах держави та інших наслідків пропущення цього строку.

Тобто позов прокурора, за загальним правилом, подається у той самий строк, який передбачений для звернення до суду інших суб`єктів владних повноважень, а в разі пропущення зазначеного строку застосовуються ті ж самі наслідки, зокрема, у вигляді подання обгрунтованої заяви про поновлення пропушеного строку звернення до суду з зазначенням поважних причин такого пропуску.

Перевірка судом питання строку звернення до суду та застосування наслідків його пропуску передує розгляду справи по суті, тобто перевірка доводів щодо обґрунтування позову стосовно вчинення відповідачем дій на предмет їх протиправності як зовнішньої форми поведінки (діяння) цього органу, яка полягає у прийнятті рішення чи у здійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, що на підставі закону чи іншого нормативно-правового акта належать до компетенції суб`єкта владних повноважень не здійснюється судом на стадії застосування наслідків пропуску строку звернення до суду.

Таким чином, суб`єкт владних повноважень та, відповідно, прокурор, що здійснює процесуальне представництво інтересів держави, у зв`язку із вчиненням, на його думку, відповідачем триваючого правопорушення, не звільняється від обов`язку у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Однією з підстав залишення позову керівника Летичівської окружної прокуратури без руху, зазначено судом в ухвалі від 07.01.2025, слугував пропуск позивачем строку звернення до суду.

У поясненні, надісланому після залишення позову без руху позивач зазначив, що не пропустив строк звернення до суду, оскільки правопорушення у вигляді не оформлення правовстановлюючих документів на приміщення (будівлю) загальною площею 67,3 м кв та земельну ділянку орієнтованою площею 0,25 га Зіньківського дитячого ясла-садка "Пізнайко" є триваючим.

У постанові від 14.03.2024 у справі № 620/278/23 Верховний Суд зазначив, що в теорії права триваюче правопорушення розуміється, як проступок, пов`язаний з тривалим та безперервним невиконанням суб`єктом обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи допустила бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності) та, відповідно, порушення закону. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку: усунення стану за якого об`єктивно існує певний обов`язок у суб`єкта, що вчиняє правопорушення; виконанням обов`язку відповідним суб`єктом; припиненням дії відповідної норми закону.

Разом з тим, статтею 122 КАС України визначені чіткі критерії визначення строку звернення до суду, початком якого є дата, коли особа дізналась або повинна була дізнатись про наявність порушення прав чи інтересів, які потребують захисту судом.

У адміністративному позові, поданому до суду в інтересах держави 30.12.2024, позивач оскаржує бездіяльність Зіньківської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області щодо оформлення правовстановлюючих документів на приміщення загальною площею 67,3 м кв та земельну ділянку орієнтованою площею 0,25 га Зіньківського дитячого ясла-садка "Пізнайко", створеного 05.12.1995 Розпорядженням Віньковецької районної державної адміністрації, власником якого Зіньківська сільська рада стала у 2021 році.

У своїх пояснення позивач вказує, що про оскаржувану бездіяльність дізнався безпосередньо з листів Зіньківської сільської ради від 07.10.2024 № 951/03-05/2024, від 15.10.2024 № 1014.

Разом з тим, зміст зазначених листів, долучених позивачем до позову свідчить, що зазначена інформація надавалась Зіньківською сільською радою на відповідні запити Летичівської прокуратури, надіслані у жовтні 2024 року.

Водночас, ані у адміністративному позові, ані у поясненнях, надісланих після залишення позову без руху, позивач не вказує причини, які перешкоджали йому надіслати відповідні запити до жовтня 2024, та відповідно, дізнатись про бездіяльність відповідача раніше.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.05.2020 у справі №9901/546/19 зазначено, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду, а отже й для поновлення вказаного строку, визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При цьому Верховний Суд у постанові від 28.11.2018 у справі № 815/2311/15 звертав увагу, що положення частини другої статті 122 КАС України слугують меті забезпечення дотримання принципу правової визначеності, але не повинні використовуватися як засоби легалізації неправомірної поведінки і не повинні застосовуватися стосовно заходів, які спрямовані на припинення неправомірної поведінки.

З урахуванням приписів статті 122 КАС України, право на представництво в суді інтересів держави (які охоплюють у цій справі й суспільні інтереси) виникає у прокурора з того моменту, коли він дізнався або повинен був дізнатися про невжиття протягом розумного строку органом, уповноваженим на здійснення функцій державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, активних дій з метою захисту інтересів держави, адже інше призводить до можливості через такі дії практично необмежено у часі реалізувати право на звернення з позовом.

За своєю правовою природою повідомлення прокурором відповідного суб`єкта владних повноважень про майбутнє звернення прокурора до суду, витребування ним документів для підтвердження підстав представництва в суді не може слугувати механізмом продовження встановлених законом строків звернення до суду з адміністративним позовом, оскільки це призведе до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах, порушення стабільності у діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання ними своїх функцій.

За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Зіньківський дитячий ясла-садок "Пізнайко" зареєстрований 05.12.2095. Статут цієї установи новій редакції затверджений рішенням Зіньківської сільської ради від 21.12.2021 №21-14/2021. Пунктом 1.7 Статуту передбачено, що засновником є Зіньківська сільська рада.

Позивач не надав суду докази існування обставин, які перешкоджали йому дізнатись про бездіяльність відповідача у 2021 році.

Тому обчислення тримісячного строку звернення до суду з позовом про оскарження бездіяльності відповідача щодо оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку навчального закладу, коли позивач повинен був дізнатись про бездіяльність відповідача щодо оформлення правовстановлюючих документів на будівлю дитячого ясла-садка "Пізнайко" та земельну ділянку, на якій розташована ця будівля, розпочинається з 2021 року, а не з надіслання позивачем листа про надання відповідної інформації.

Отже , керівник прокуратури звернувся до суду з цим позовом з пропуском, строку, встановленого статтею 122 КАС України. Заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду не подав

Позивач не надав належних доказів наявності об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду та не навів поважних обставин, які не залежали від її волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого строку.

За змістом частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для його поновлення, обґрунтування наявності публічно-правового спору щодо оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку, на якій розташований Зіньківський дитячий ясла-садок "Пізнайко", необхідності захисту інтересів держави у спірних правовідносинах прокурором, зазначення доказів, які підтверджують підстави для представництва відповідно до статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та залучення третьої особи на стороні відповідача.

Керуючись частиною 1 статті 123, статтею 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

визнати неповажними причини пропуску звернення до суду керівника Летичівської окружної прокуратури.

Позовну заяву керівника Летичівської окружної прокуратури, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяО.К. Ковальчук