Справа № 260/821/25
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2025-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

11 серпня 2025 рокум. Ужгород№ 260/821/25
Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Скраль Т.В., розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою фізичної особи підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Августина Волошина, буд. 52, код ЄДРПОУ ВП44106694) про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

05 лютого 2025 року Фізична особа підприємець ОСОБА_1 звернувся з позовною заявою до Головного управління ДПС у Закарпатській області, якою просить: « 1) скасувати повністю [рішення від 27 вересня 2024 року ГУ ДПС у Закарпатській області №103/07-16-24-13-04 про анулювання реєстрації платника єдиного податку суб`єкта підприємницької діяльності - фізична особа ОСОБА_2 .]; 2) зобов`язати ГУ ДПС у Закарпатській області зробити дії по поверненню реєстрації платника єдиного податку суб`єкту підприємницької діяльності - фізична особа ОСОБА_2 , як наслідок скасування [рішення від 27 вересня 2024 року ГУ ДПС у Закарпатській області №103/07-16-24-13-04 про анулювання реєстрації платника єдиного податку суб`єкта підприємницької діяльності - фізична особа ОСОБА_2 .]».

05 лютого 2025 року ухвалою суду позовну заяву фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії - повернуто позивачеві.

27 березня 2025 року постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 задовольнити, ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 05 лютого 2025 року про повернення позовної заяви у справі №260/821/25 скасовано та справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

22 квітня 2025 року справа надійшла до Закарпатського окружного адміністративного суду.

28 квітня 2025 року ухвалою суду позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно було надати суду:

- належним чином засвідчені копії РНОКПП та паспорта ОСОБА_1 ;

- власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- копію позовної заяви з додатками для відповідача.

14 травня 2025 року позивачем подано до суду заяву про відвід судді.

14 травня 2025 року позивачем подано до суду повідомлення на ухвалу від 28 квітня 2025 року.

14 травня 2025 року ухвалою суду визнано необґрунтованою заяву позивача від 14 травня 2025 року (вх № 16178/25) про відвід судді Скраль Т.В.. Передано адміністративну справу до відділу документообігу та забезпечення судового процесу Закарпатського окружного адміністративного суду для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає цю справу, в порядку, передбаченому КАС України, для розгляду заяви про відвід.

16 травня 2025 року ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання про відвід судді Скраль Т.В..

23 травня 2025 року ухвалою суду процесуальний строк, встановлений судом для усунення недоліків позовної заяви згідно з ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 28 квітня 2025 року в адміністративній справі - продовжено на 5 днів з дня вручення позивачу даної ухвали.

09 червня 2025 року позивачем подано до суду повідомлення на виконання вимог ухвали суду від 23 травня 2025 року.

11 червня 2025 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду відкрито провадження по даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін на 03 липня 2025 року.

03 липня 2025 року ухвалою суду у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відмовлено. Відкладено розгляд справи на 11 серпня 2025 року.

1. Позиції сторін.

Заявлені позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що на основі даних ІКП ІКС ДПС 2022року, 2023року і 2024року зроблено бухгалтерський документ з якого видно, що на дату 01.01.2024року нема податкового боргу 4970.00 грн, а є переплата 4 010, 00 грн, відповідно і на всі перші числа місяців протягом двох послідовних кварталів теж нема боргів зазначених у рішенні №103/07-16-24-13-04 від 27 вересня 2024 року. Цього факту достатньо для скасування рішення №103/07-16-24-13-04 від 27 вересня 2024 року. Крім того, податковим органом грубо порушено наказ № 610 від 30.06.2017 року про що наголошувалось у скарзі від 07.10.2024року- не надсилались податкові вимоги.

26 червня 2025 року відповідачем до суду подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позову в зв`язку з тим, що камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, встановлених п.75, ст.75 ПК України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником податків вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника. При цьому, будь-якого окремого рішення для проведення даного виду перевірки не вимагається, оскільки подання платником податків податкової звітної документації автоматично виступає юридичним фактом для перевірки її достовірності. Камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об`єкта оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету. У зв`язку із наявністю відповідно до бази даних ІС «Податковий блок» податкового боргу у фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , ГУ ДПС у Закарпатській області проведено камеральну перевірку платника на підставі пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п. 75.1 ст. 75 ПКУ, у порядку визначеному п. 76. 2 ст. 76 ПКУ щодо порушень правил (термінів) сплати узгодженої суми податкового зобов`язання єдиного податку фізичних осіб, за результатами якої встановлено, що платник єдиного податку 2 групи, має податковий борг по єдиному податку у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 Податкового кодексу України, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, починаючи з 01.01.2024 року по 01.06.2024 року, що підтверджено аналізом інтегрованої картки платника та актом камеральної перевірки від 09.07.2024 року №9510/07-16-24-13- 05/. Зокрема, перевіркою встановлено, що відповідно до інтегрованої картки платника податків (ІКП єдиний податок з фізичних осіб код платежу 18050400) розмір податкового боргу по єдиному податку у платника на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів становить: 01.01.2024 року 4970,00 грн., 01.02.2024 року 6390,00 грн., 01.03.2024 року 7810,00 грн., 01.04.2024 року 9230,00 грн., 01.05.2024 року 5140,19 грн., 01.06.2024 року 6560,19 грн. Перелічені факти є підставою для анулювання реєстрації платника єдиного податку за рішенням контролюючого органу шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку, відповідно до підпункту «З» пункту 299.10 статті 299 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VІ (із змінами та доповненнями) у зв`язку з наявним податковим боргом у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 цього Кодексу, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, починаючи з 01.01.2024 року по 01.06.2024 року. Враховуючи наведене, ГУ ДПС у Закарпатській області прийнято рішення №103/07- 16-24-13-04 від 27.09.2024 року про анулювання реєстрації платника єдиного податку ОСОБА_1 .

Відповідно до статті 229 частини 4 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

2. Обставини, встановлені судом.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є фізичної особою підприємцем, (а.с. 86).

Головним управлінням ДПС у Закарпатській області проведено камеральну перевірку щодо порушення правил (термінів) сплати узгодженої суми податкового зобов`язання єдиного податку з фізичних осіб ФОП ОСОБА_1 та за наслідками перевірки складено акт від 09 липня 2024 року № 9510/07-16-24-13-05/ НОМЕР_1 .

В результаті камеральної перевірки встановлено, що у ФОП ОСОБА_1 наявний податковий борг у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 Кодексу, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів.

Виходячи з вищенаведеного реєстрація платника єдиного податку підлягає анулюванню 30 червня 2024 року.

Акт за наслідками камеральної перевірки надіслано контролюючим органом засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 , однак такий повернувся з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

27 вересня 2024 року Головне управління ДПС у Закарпатській області рішенням про анулювання реєстрації платника єдиного податку № 103/07-16-24-13-04 встановило, що Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) платник єдиного податку 2 групи, має податковий борг по єдиному податку у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 Податкового кодексу України, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, починаючи з 01.01.2024 року по 01.06.2024 року, що підтверджено аналізом інтегрованої картки платника та актом камеральної перевірки від 09.07.2024 року № 9510/07-16-24-13-05/ НОМЕР_1 .

Перелічені факти є підставою для анулювання реєстрації платника єдиного податку за рішенням контролюючого органу шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку, відповідно до підпункту «з» пункту 299.10 статті 299 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VI (із змінами та доповненнями) у зв`язку з наявним податковим боргом у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 цього Кодексу, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, починаючи з 01.01.2024 року по 01.06.2024 року.

Днем анулювання реєстрації платника єдиного податку є « 30» червня 2024 року.

Рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку надіслано контролюючим органом засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 та отримано особисто.

Не погодившись з рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

3. Мотиви суду та норми права, застосовані судом.

Відповідно до приписів частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 67 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регламентовано приписами Податкового кодексу України (далі по тексту ПК).

Питання спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності врегульовані Главою 1 розділу XIV ПК.

Відповідно до пункту 291.3 статті 291 ПК юридична особа чи фізична особа - підприємець може самостійно обрати спрощену систему оподаткування, якщо така особа відповідає вимогам, встановленим цією главою, та реєструється платником єдиного податку в порядку, визначеному цією главою.

Підпунктом 3 пункту 299.10 статті 299 ПК передбачено, що реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у разі: у випадках, визначених підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 та підпунктом 298.8.6 пункту 298.8 статті 298 цього Кодексу.

Як встановлено підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 ПК, платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, зокрема, у разі наявності податкового боргу у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 цього Кодексу, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів - в останній день другого із двох послідовних кварталів.

Згідно з підпунктом 3 пункту 299.10 статті 299 ПК реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у випадках, визначених підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 та підпунктом 298.8.6 пункту 298.8 статті 298 цього Кодексу.

При цьому суд звертає увагу на те, що аналіз вказаних вище норм свідчить про те, що виявлення порушень платником єдиного податку першої - третьої груп вимог, встановлених Главою 1 розділу XIV ПК можливе лише під час проведення перевірок.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

За правилами підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО, даних Єдиного реєстру ліцензіатів та місць обігу пального та Єдиного реєстру ліцензіатів з виробництва та обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини та рідин, що використовуються в електронних сигаретах.

Предметом камеральної перевірки також можуть бути: 1) своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків); 2) своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних; 3) своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах; 4) повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України «Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні»; 5) своєчасність подання заяви про взяття на облік фінансових агентів відповідно до вимог статті 39-3 цього Кодексу; 6) своєчасність подання фінансовими агентами звітів про підзвітні рахунки, виправлених звітів про підзвітні рахунки; 7) своєчасність надання фінансовими агентами відповіді на запити (повідомлення) контролюючого органу, що надсилаються у випадках, визначених статтею 39-3 цього Кодексу; 8) своєчасність подання повідомлення про структуру власності та кінцевих бенефіціарних власників відповідно до вимог пункту 44-1.2 статті 44-1 цього Кодексу; 9) своєчасність подання особою, яка здійснює управління або адміністрування трасту, повідомлення про укладення договору щодо управління або адміністрування трасту або про припинення такого договору, фінансової звітності, копій первинних документів та іншої інформації щодо трасту на запит контролюючого органу у випадках, передбачених статтею 44-2 цього Кодексу; 10) своєчасність надання інформації на запит контролюючого органу відповідно до пункту 44-1.3 статті 44-1, підпунктів 6-8 підпункту 73.3.1 пункту 73.3 статті 73 цього Кодексу; 11) своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.13 статті 141 цього Кодексу, на підставі даних Реєстру пунктів обміну іноземної валюти; 12) своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.14 статті 141 цього Кодексу, а також своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на доходи фізичних осіб, визначеного відповідно до підпункту 177.5.1-1 пункту 177.5 статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Попри те, суд наголошує на тому, предметом спору у цій справі є правомірність прийняття відповідачем рішення про анулювання реєстрації ФОП ОСОБА_1 , як платника єдиного податку.

Підставою прийняття відповідачем такого рішення стали висновки акту камеральної перевірки щодо порушення правил (термінів) сплати узгодженої суми податкового зобов`язання єдиного податку з фізичних осіб.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 21.02.2020 у справі № 826/17123/18 сформував правовий висновок, відповідно до якого незалежно від прийнятого платником податків рішення про допуск (недопуск) посадових осіб до перевірки, оскаржуючи в подальшому наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. При цьому, таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.

У постанові від 22.09.2020 у справі № 520/8836/18 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду, окрім наведених вище висновків, погодився із висновками судів попередніх інстанцій про те, що перевірка є способом реалізації владних управлінських функцій контролюючим органом як суб`єктом владних повноважень, який зобов`язаний діяти тільки на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та законами України. Невиконання вимог закону щодо підстави для проведення документальної позапланової перевірки призводить до визнання перевірки незаконною та не породжує жодних правових наслідків такої перевірки, акт перевірки, виходячи із положень щодо допустимості доказів, закріплених частиною 2 статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України, не може визнаватися допустимим доказом у справі, оскільки одержаний з порушенням порядку, встановленого законом. Таким чином, податкове повідомлення-рішення, прийняте за наслідками такої перевірки та на підставі акта перевірки, який є недопустимим доказом, не може вважатись правомірним та підлягає скасуванню. Встановлені судами обставини щодо протиправності призначення та проведення відповідачем перевірки, за наслідками якої і було прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення, є достатніми для висновку про протиправність податкового повідомлення-рішення.

Зміст висновків наведених постанов свідчить про те, що установивши порушення процедури проведення перевірки, її підстав, наслідком чого є визнання протиправними її результатів, до аналізу інших обставин, що слугували підставою ухвалення суб`єктом владних повноважень індивідуальних актів, суд може не переходити з огляду на викладену вище сталу і послідовну практику Верховного Суду, відступу від якої у встановленому законом порядку не здійснювалося.

Окрім того, Верховний Суд при розгляді подібних адміністративних справ сформував такі висновки: реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у встановлених законом випадках. При цьому, прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної документальної перевірки відповідного платника податку та встановлених в ході останньої порушень, відповідно до яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування (постанови від 26.02.2019 у справі №805/1396/17-а).

Відтак, єдиним законним способом реалізації владних управлінських функцій є проведення документальної перевірки на підставі якої встановлюється, що платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування (бути платником єдиного податку), як наслідок - прийняття рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку, шляхом виключення з реєстру платників цього податку.

Повертаючись до обставин цієї справи суд зазначає, що її матеріали не містять доказів проведення документальної перевірки позивачки, що не заперечується учасниками справи.

З урахуванням наведеного правового регулювання спірних правовідносин та встановлених фактичних обставин суд дійшов переконання про відсутність у ГУ ДПС у Закарпатській області належних підстав для прийняття рішення від 27 вересня 2024 року №103/07-16-24-13-04 про анулювання реєстрації платника єдиного податку ФОП ОСОБА_1 ..

Відтак, задля відновлення порушеного права позивача таке рішення відповідача слід визнати протиправним і скасувати, що тягне за собою відновлення реєстрації ФОП ОСОБА_1 платником єдиного податку та спрощеної системи оподаткування з 30 червня 2024 року.

Зазначене, суд не розглядає як вихід за межі позовних вимог, а лише як їх викладення у іншому формулюванні з метою належного та повного захисту порушеного права.

Відповідно до статті 77 частини 1 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення.

Відповідно до частини першоїстатті 139 КАС Українипри задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач при поданні адміністративного позову сплатив судовий збір у розмірі 6 056,00 грн, що підтверджується квитанцією від 01 лютого 2025 року № 12025, (а.с. 25).

Таким чином, вказана сума судових витрат підлягає стягненню на користь позивача.

Керуючись статтями 9, 14, 242-246, 255, 295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позов фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

2. Визнати протиправним і скасувати рішення Головного управління ДПС у Закарпатській області від 27 вересня 2024 року №103/07-16-24-13-04 про анулювання реєстрації платника єдиного податку Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 .

3. Зобов`язати Головне управління ДПС у Закарпатській області відновити реєстрацію Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 платником єдиного податку та спрощену систему оподаткування з 30 червня 2024 року.

4. Стягнути на користь фізичної особи підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Августина Волошина, буд. 52, код ЄДРПОУ ВП 44106694) судові витрати у вигляду сплаченого судового збору в розмірі 6 056,00 грн (шість тисяч п`ятдесят вісім гривень 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 11 серпня 2025 року.

СуддяТ.В.Скраль