Справа № 520/17086/25
Суддя: Григоров Д.В.
Дата ухвалення: 2025-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

12 серпня 2025 року справа № 520/17086/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Григоров Д.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (в письмовому провадженні) в приміщенні суду адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АПК ДОНЕЦЬ" (вул. Шкільна, буд. 1,с. Петрівське,Ізюмський р-н, Харківська обл.,64282, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61057, ) третя особа: Державний реєстратор виконавчого комітету Олексіївської сільської ради (вул. Центральна, буд. 18,с. Олексіївка (Первомайський),Лозівський р-н, Харківська обл.,64122, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "АПК ДОНЕЦЬ" звернулося до суду з адміністративним позовом, в якому просило :

- визнати протиправною бездіяльність суб`єкта владних повноважень - Головного управління Державної податкової служби України в Харківській області щодо невнесення до Єдиного банку даних про платників податків - юридичних осіб відомостей про відсутність заборгованості зі сплати податків і зборів у ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «АПК ДОНЕЦЬ»» (), у зв`язку з набранням чинності рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13 грудня 2024 року у справі № 520/23742/24;

- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби України в Харківській області внести до Єдиного банку даних про платників податків - юридичних осіб відомості про відсутність заборгованості зі сплати податків і зборів у ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «АПК ДОНЕЦЬ»» () за формою № 30-ОПП;

- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби України в Харківській області передати до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб -підприємців та громадських формувань у порядку інформаційної взаємодії між державним реєстром та інформаційними системами центрального контролюючого органу відомості про відсутність у ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «АПК ДОНЕЦЬ»» () заборгованості зі сплати податків і зборів за формою № 30-ОПП.

В обгрунтування заявленого позову зазначалося, що контролюючий орган протиправно не здійснив внесення до Єдиного банку даних про платників податків - юридичних осіб відомості про відсутність у позивача заборгованості зі сплати податків і зборів, незважаючи на те, що судовим рішенням у справі № 520/23742/24 було визнано протиправними та нечинними податкові повідомлення-рішення №№ 1, 1 від 08.08.2024 та № 1 від 12.08.2024, на підставі яких рахувався податковий борг позивача. На підставі неправдивої інформації про начебто наявну заборгованість позивача державним реєстратором виконавчого комітету Олексіївської сільської ради було винесене рішення код: 66 від 05.05.2025р. про відмову у державній реєстрації припинення юридичної особи ТОВ «АПК ДОНЕЦЬ».

Ухвалою суду від 07.07.2025р. відкрито спрощене провадження у справі.

Відповідач позов не визнав та надав до суду відзив на позовну заяву, згідно якого зазначав, що згідно листа Балаклійської міської адміністрації Ізюмського району Харківської області від 23.05.2025р. № 04-08/2548, проведеним аналізом наявної інформації в інформаційних системах ДПС України, Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно та відповідно до інформації, наданої Балаклїївською міською військовою адміністрацією, контролюючим органом було встановлено, що за ТОВ «АПК ДОНЕЦЬ» обліковувалися на правах оренди земельні ділянки за договорами оренди з Балаклійською міською радою Харківської області (04058628) на загальну площу 332,7246 га до 31.03.2025, що призвело до не декларування та несплати податкових зобов`язань по орендній платі за вищевказані ділянки з жовтня 2023 року до 31.03.2025 року. Саме це, за твердженням відповідача, призвело до неможливості внести до Єдиного банку даних про платників податків - юридичних осіб відомості про відсутність заборгованості зі сплати податків і зборів у Товариства з обмеженою відповідальністю «АПК ДОНЕЦЬ»» (код ) та передати до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб -підприємців та громадських формувань у порядку інформаційної взаємодії між державним реєстром та інформаційними системами центрального контролюючого органу відомості про відсутність у Товариства з обмеженою відповідальністю «АПК ДОНЕЦЬ»» (код ) заборгованості зі сплати податків і зборів за формою № 30-ОПП.

Третя особа, повідомлена судом про можливість надати пояснення з приводу позовних вимог, цією можливістю не скористалась.

Позивач надав до суду відповідь на відзив, згідно якої наполягав на задоволенні позовних вимог з підстав, що викладені в позовній заяві.

Дослідивши матеріали справи та доводи сторін, суд встановив наступне.

17.06.2023 р. власник ТОВ «АПК ДОНЕЦЬ» прийняв рішення про його реорганізацію шляхом приєднання до ТОВ «КОЛОС» (), визначаючи останнього правонаступником.

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань встановлено строк для заявлення кредиторських вимог до ТОВ «АПК ДОНЕЦЬ» до 19.08.2023р.

19.09.2023 р. відповідно до передбаченого законодавством процесу проведення приєднання до ТОВ «КОЛОС» (код ЄДРПОУ: 31847939) ТОВ «АПК ДОНЕЦЬ» звернулося до суб`єкта державної реєстрації із заявою щодо завершення процедури припинення юридичної особи, однак нотаріусом було повідомлено, що завершити процедуру припинення ТОВ «АПК ДОНЕЦЬ» неможливо, оскільки в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб наявні заперечення від органів влади, а саме: Головного управління Державної податкової служби України в Харківській області (підписант Німий О.С.) в зв`язку з не проведенням податкової перевірки.

Після цього ГУ ДПС в Харківській області на прохання позивача провело перевірку щодо виконання останнім податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. За результатом даної перевірки було винесено податкові повідомлення-рішення № 1 та №1 від 08.08.2024 р. та № 1 від 12.08.2024р.

Не погодившись з вказаними податковими повідомленнями-рішеннями, позивач оскаржив їх до суду. За наслідками судового оскарження рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 13.12.2024р. у справі № 520/23742/24 скасовано податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Харківській області №1 від 08.08.2024, №1 від 08.08.2024 та №1 від 12.08.2024.ГУ ДПС України в Харківській області.

Вказане рішення набрало законної сили та ураховується судом при вирішенні цієї справи.

В зв`язку з наведеним на даний час завершено всі заходи, пов`язані з реорганізацією позивача, у тому числі узгоджено грошові зобов`язання, щодо яких проводилось судове оскарження в зв`язку з вступом в законну силу рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.12.2024 по справі № 520/23742/24. Між тим, заборони ГУ ДПС щодо завершення процедури припинення позивача в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб до цього часу не зняті.

26.03.2025р. ТОВ «АПК ДОНЕЦЬ» звернувся до ГУ ДПС в Харківській області з інформаційним запитом, в якому просило надати інформацію коли будуть видалені з Єдиного державного реєстру юридичних осіб заборони ГУ ДПС в Харківській області, які перешкоджають завершенню процедури припинення юридичної особи ТОВ «АПК ДОНЕЦЬ». У відповідь на вказану заяву ГУ ДПС у Харківській області повідомило, що готується касаційна скарга до Верховного Суду України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.12.2024р. та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 13.03.2025р. Враховуючи вищевикладене, як зазначав контролюючий орган, після завершення всіх заходів, пов`язаних з реорганізацією ТОВ "AПK ДОНЕЦЬ" (податковий номер 34329028), відсутністю заборгованості зі сплати податків, зборів та єдиного внеску, відсутності грошових зобов`язань за якими не настав строк сплати, а також у день отримання запиту від суб`єкта державної реєстрації контролюючим органом буде направлено органам державної реєстрацій відомості про відсутність заборгованості зі сплати податків та зі сплати єдиного внеску.

22.04.2025 р. ухвалою Верховного Суду у складі суддів Касаційного адміністративного суду було відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ГУ ДПС в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.12.2024 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 13.03.2025 у справі № 520/23742/24.

На зазначений час у відкритих електронних реєстрах та електронному кабінеті платника податків були відсутні будь які записи що до наявності податкового боргу або інших заборгованостей, а також посилання на перевірки які не завершені або не відбулися. Інакшого відповідачем не доведено.

Вирішуючи спір, суд зазначає, що згідно із ч. 2ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п.11.15 Наказу № 1588 Міністерства фінансів України «Про затвердження Порядку обліку платників податків і зборів», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 грудня 2011 року за № 1562/20300(далі : Порядок) відомості про відсутність (наявність) заборгованості зі сплати податків і зборів за формою № 30-ОПП є єдиним документом, що підтверджує відсутність (наявність) заборгованості з податків, зборів у випадках припинення юридичних осіб, визначених Законом.

Відповідно до вимог розділу XI Порядку обліку № 1588, у зв`язку з ліквідацією або реорганізацією платника податків контролюючі органи розпочинають та проводять процедури, у разі одержання відомостей державного реєстратора про внесення до Єдиного державного реєстру запису про рішення засновників (учасників) юридичної особи, уповноваженого ними органу про припинення юридичної особи.

При проведенні заходів податкового контролю, пов`язаних з ліквідацією або реорганізацією платника податків, контролюючі органи організовують та планують їх таким чином, щоб вимоги щодо сплати платежів, контроль за справлянням яких здійснюють контролюючі органи, були сформовані і отримані особою, відповідальною за погашення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків, не пізніше строку, визначеного для заявлення кредиторами своїх вимог.

До завершення строку, визначеного для заявлення кредиторами своїх вимог (у разі наявності грошових зобов`язань та/або заборгованості зі сплати податків І зборів), а також у день отримання запиту від суб`єкта державної реєстрації контролюючий орган передає до Єдиного державного реєстру у порядку інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром та інформаційними системами Центрального контролюючого органу відомості про відсутність (наявність) заборгованості зі сплати податків і зборів за формою № 30-ОПП або про узгодження плану реорганізації юридичної особи за формою № 31-ОПП - у разі наявності податкового боргу при реорганізації юридичної особи.

Згідно п.6 ч.6 ст. 13 Закону України від 15 травня 2003 року № 755-ІV Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі Закон № 755) та п. 11.10 Порядку для проведення державної реєстрації припинення юридичної особи, контролюючий орган передає до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань (далі ЄДР) у порядку інформаційної взаємодії між ЄДР та інформаційними системами Центрального контролюючого органу відомості про відсутність (наявність) заборгованості зі сплати податків і зборів за формою № 30-ОПП. Такі відомості передаються до завершення строку, визначеного для заявлення кредиторами своїх вимог, а також у день отримання запиту від суб`єкта державної реєстрації.

Відповідно до п.п.21.1.1. та п.п.21.1.4 п.21.1 ст.21 ПК України посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані: дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами та не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій.

В обгрунтування своєї бездіяльності щодо не внесення до інформаційної системи Центрального контролюючого органу відомості про відсутність заборгованості у позивача зі сплати податків і зборів до форми № 30-ОПП контролюючий орган посилався на наявність не декларування та несплати податкових зобов`язань по орендній платі за земельні ділянки, однак належних доказів цього, зокрема, податкових вимог чи повідомлень-рішень, які б відображали відповідні суми заборгованості, до суду не надав. Натомість позивач надав до суду копії декларацій за відповідний період 2023-2024-2025 років, які подавало ТОВ «КОЛОС» до контролюючого органу про сплату орендної плати за вказані в відзиві на позовну заяву земельні ділянки з жовтня 2023 року до 31.03.2025 р., які рахувались за ТОВ «АПК ДОНЕЦЬ».

Зазначене свідчить про протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень, який після вступу в законну силу рішенням суду у справі № 520/23742/24, не вніс в інформаційну систему Центрального контролюючого органу відомості про відсутність заборгованості позивача сплати податків і зборів до форми № 30-ОПП.

Вказаний висновок цілком відповідає визначенню поняття "бездіяльність", яке надано Великою Палатою Верховного суду в Постанові від 19.04.2018р. у справі № П/9901/137/18 (800/426/17), де Велика Палата зазначила, що протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень слід розуміти як зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, що полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Велика Палата Верховного Суду у своїх постановах неодноразово висновувала, що протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень потрібно розуміти як зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, що полягає у неухваленні рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно потрібними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту несвоєчасного виконання обов`язкових дій, а важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були вчинені чи були вчинені з порушенням розумних строків. Значення мають юридичний зміст, значимість, тривалість, підстави та межі бездіяльності, а також її шкідливість для прав та інтересів особи.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 06.02.2025р. у справі № 990/29/22 наголосила на тому, що протиправна бездіяльність не закінчується після спливу законодавчо визначеного строку, а продовжує тривати доти, доки не будуть встановлені обставини, які дозволяють визначити, чи були дотримані приписи закону в точному його розумінні.

Суд погоджується з доводами позивача про те, що вказана бездіяльність ГУ ДПС в Харківській області призвела до того, що на підставі неправдивої інформації про начебто наявну заборгованість державним реєстратором виконавчого комітету Олексіївської сільської ради було винесене рішення код: 66 від 05.05.2025 про відмову у державній реєстрації припинення юридичної особи ТОВ «АПК ДОНЕЦЬ».

Беручи до уваги наведені висновки, ефективним способом захисту порушеного права позивача є зобов`язання ГУ ДПС в Харківській області внести до Єдиного банку даних про платників податків - юридичних, а також ввести в інформаційну систему Центрального контролюючого органу відомості про відсутність заборгованості зі сплати податків і зборів ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "АПК ДОНЕЦЬ" (34329028) за формою № 30-ОПП.

При цьому суд також бере до уваги, що питання ефективності правового захисту аналізувалося у рішеннях національних судів.

Зокрема, у рішенні від 16.09.2015 у справі № 21-1465а15 Верховний Суд України дійшов висновку, що рішення суду, у випадку задоволення позову, має бути таким, яке б гарантувало дотримання і захист прав, свобод, інтересів позивача від порушень з боку відповідача, забезпечувало його виконання та унеможливлювало необхідність наступних звернень до суду. Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Верховний Суд у своїй практиці неодноразово покликався на те, що "ефективний засіб правового захисту" у розумінні ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату. Винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав та забезпечення їх примусової реалізації - не відповідає зазначеній нормі Конвенції.

Вказані висновки відповідають висновкам Великої палати Верховного Суду від 28.03.2018 у справі № 705/552/15-а, постанови Верховного Суду від 18.04.2018 у справі №826/14016/16 СМ, від 11.02.2019 у справі № 2а-204/12 ).

Згідно зі ст. 13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому ЄСПЛ у рішенні від 29.06.2006 р. у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

Також, як наголошується ЄСПЛ у рішенні по справі "Салах Шейх проти Нідерландів", ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Отже, обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

Згідно Рішення ЄСПЛ по справі "Рисовський проти України" (Rysovskyy v. Ukraine) від 20.10.2011 р. (заява № 29979/04), принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість.

Відповідно до положень ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно частин 1, 2 статті 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

В цій справі відповідачем не доведено належними та достатніми доказами законність та обгрунтованість вчиненої ним бездіяльності.

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

При прийнятті рішення у даній справі суд врахував позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки інших аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), Проніна проти України (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Із врахуванням такого підходу Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд вважає, що ключові аргументи сторін отримали достатню оцінку. Інші доводи висновків суду не спростовують.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить до висновку про задоволення позовних вимог.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної податкової служби України в Харківській області, щодо невнесення до Єдиного банку даних про платників податків - юридичних осіб відомостей про відсутність заборгованості зі сплати податків і зборів у ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «АПК ДОНЕЦЬ»» (код ), у зв`язку з набранням чинності рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13 грудня 2024 року у справі № 520/23742/24.

Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби України в Харківській області внести до Єдиного банку даних про платників податків - юридичних осіб відомості про відсутність заборгованості зі сплати податків і зборів у ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «АПК ДОНЕЦЬ» () за формою № 30-ОПП.

Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби України в Харківській області передати до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб -підприємців та громадських формувань у порядку інформаційної взаємодії між державним реєстром та інформаційними системами центрального контролюючого органу відомості про відсутність у ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «АПК ДОНЕЦЬ» (код ) заборгованості зі сплати податків і зборів за формою № 30-ОПП.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби України в Харківській області () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АПК ДОНЕЦЬ" (код ) судові витрати зі сплати судового збору в сумі 9084,00 грн. (дев`ять тисяч вісімдесят чотири гривні), 00 коп.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д.В. Григоров