Справа № 400/297/23
Суддя: Ступакова І.Г.
Дата ухвалення: 2025-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

11 серпня 2025 р. Справа № 400/297/23
Головуючий І інстанції суддя Притуляк І.О,

Суддя П`ятого апеляційного адміністративного суду Ступакова І.Г., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Заводського районного суду м. Миколаєва від 23 червня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

В С Т А Н О В И Л А :

Рішенням Заводського районного суду м. Миколаєва від 23 червня 2025 року у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу разом із клопотанням про відстрочення сплати судового збору та поновлення строку на апеляційне оскарження.

При цьому, до апеляційної скарги долучено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в обґрунтування якого скаржник зазначає, що рішення суду не було вручено.

Вивчивши доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Як вбачається із матеріалів справи, рішення Заводського районного суду м. Миколаєва прийнято 23 червня 2025 року, а апеляційна скарга направлена на адресу суду лише 04 серпня 2025 року (згідно зі штампом укрпошти на конверті), тобто з пропуском десятиденного строку на апеляційне оскарження.

Відповідно, при вирішенні питання про поновлення строку суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого КАС України строку апеляційного оскарження до дати звернення з апеляційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої апеляційної скарги/відмови у відкритті апеляційного провадження за вперше поданою апеляційною скаргою до дати повторного звернення з апеляційною скаргою і так далі.

При цьому, як неодноразово зазначав Верховний Суд, зокрема у постанові від 10.12.2020 року у справі № 826/1402/17, та обставина, що суб`єкт владних повноважень звертається з первинною апеляційною скаргою у строк (яку було залишено без руху та повернуто з підстав несплати судового збору) не є підставою вважати пропуск строку поважним, оскільки невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не є таким, що не залежить від волі особи, яка її подає, і не надає такій особі права у будь-який необмежений після спливу строку апеляційного оскарження час реалізовувати право на оскарження судових рішень.

Згідно з частиною першою статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд зазначає, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання касаційної скарги. Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Згідно з частиною другою статті 9 Закону України від 12.05.2015 № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

З огляду на зазначене, суд не вбачає підстав для визнання наведених скаржником у клопотанні про поновлення строку апеляційного оскарження обставин пропуску такого строку поважними.

Таким чином, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку (5 днів з моменту отримання ухвали суду) для подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням причин такого пропуску та наданням на підтвердження цього відповідних доказів.

Крім того, апелянтом заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір» (далі Закон № 3674-VI).

Відповідно до положень частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Наведений перелік умов, за яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору (так само звільнити від сплати судового збору чи зменшити розмір судового збору) є вичерпним. Встановлюючи ці умови, законодавець у такий спосіб одночасно визначає, які причини можуть бути визнані судом поважними при вирішенні питань, пов`язаних із сплатою судового збору.

З матеріалів справи не вбачається та апелянтом не надано доказів існування умов, визначених ст. 8 Закону України Про судовий збір, що були б підставою для відстрочення сплати судового збору, а також доказів неможливості сплатити судовий збір.

Зазначені відповідачем підстави для відстрочення сплати судового збору не підпадають під критерій поважних, оскільки стосуються адміністративно-організаційної діяльності суб`єкта владних повноважень.

Згідно з ч.2 ст. 298 КАС України апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 296 вищезазначеного Кодексу застосовуються положення ст. 169 цього Кодексу.

Визначаючи розмір судового збору, який апелянту необхідно сплатити, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

18 березня 2020 року Велика Палата Верховного Суду ухвалила постанову у справі №543/775/17 (провадження №11-1287апп18), у якій відступила від правової позиції Верховного Суду України, викладеної в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження №21-1410а16), згідно якої, зокрема, за подання позивачем або відповідачем - суб`єктом владних повноважень апеляційної/касаційної скарги на рішення адміністративного суду у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір у порядку і розмірах, встановлених Законом України Про судовий збір від 08.07.2011 року №3674-VI (далі Закон №3674), сплаті не підлягає.

Відступаючи від вказаної правової позиції Верховного Суду України, Велика Палата Верховного Суду вказала, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Разом з тим, Велика Палата Верховного Суду вказала, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, суд вищої інстанції виходив з положень ч.5 ст.4 Закону України "Про судовий збір", яка передбачає, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що позовна заява у даній справі була подана у 2024 року необхідно виходити з прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року, який складає 3028 грн.

У відповідності до положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду апеляційної і касаційної скарги на рішення суду судовий збір становить 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Згідно ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Апелянт за подачу апеляційної скарги повинен був надати документ про сплату судового збору у розмірі 908,40 грн. (3028*0,2* 150%).

Судовий збір за подачу апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду повинно бути перераховано або внесено на рахунок №UA1015758, код бюджетної класифікації - 22030101, одержувач - ГУК в Одеській обл../Приморський р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДПРОУ) 37607526, банк отримувач: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, в розмірі 908,40 грн.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 169 КАС України апеляційна скарга має бути залишена без руху, з наданням строку для усунення зазначених недоліків.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. 169, ст. 296, 298, ч.3 ст. 328 КАС України, суддя,-

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Заводського районного суду м. Миколаєва від 23 червня 2025 року залишити без руху.

Надати апелянту строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги, а саме для перерахування або внесення на рахунок П`ятого апеляційного адміністративного суду № UA1015758, код бюджетної класифікації - 22030101, одержувач - ГУК в Одеській обл./Приморський р-н/22030101, код ЄДПРОУ 37607526, банк отримувач: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998 в сумі 908,40 грн. протягом 5 днів з моменту закінчення військового стану.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до ст. 169 КАС України апеляційна скарга буде повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.Г. Ступакова