Справа № 320/8665/25
Суддя: Вісьтак М.Я.
Дата ухвалення: 2025-08-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення без задоволення клопотання

(про розгляд справи у порядку загального позовного провадження)

06 серпня 2025 року № 320/8665/25

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Вісьтак М. Я., розглянувши клопотання представника Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про розгляд справи у порядку загального позовного провадження за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «РАДЕР ПЛЮС» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві та до Державної податкової служби України, про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

Представник позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «РАДЕР ПЛЮС» звернувся у Київський окружний адміністративний суд із позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві та до Державної податкової служби України, про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії, у якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування B Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у м. Києві від 11.11.2024 року № 112034762/34635000 про відмову в реєстрації податкової накладної №4 від 06.08.2024 р. ТОВ «РАДЕР ПЛЮС» () та зобов`язати Державну податкову службу України () зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних складену ТОВ «РАДЕР ПЛЮС» () податкову накладну №4 від 06.08.2024 p.;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у м. Києві від 11.11.2024 року № 112034765/34635000 про відмову в реєстрації податкової накладної №7 від 26.08.2024 р. ТОВ «РАДЕР ПЛЮС» () та зобов`язати Державну податкову службу України () зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних складену ТОВ «РАДЕР ПЛЮС» () податкову накладну №7 від 26.08.2024 p.;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у м. Києві від 11.11.2024 року № 112034763/34635000 про відмову в реєстрації податкової накладної №8 від 28.08.2024 р. ТОВ «РАДЕР ПЛЮС» () та зобов`язати Державну податкову службу України () зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних складену ТОВ «РАДЕР ПЛЮС» () податкову накладну №8 від 28.08.2024 p.;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у м. Києві від 11.11.2024 року № 112034764/34635000 про відмову в реєстрації податкової накладної №18 від 31.08.2024 р. ТОВ «РАДЕР ПЛЮС» () та зобов`язати Державну податкову службу України () зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних складену ТОВ «РАДЕР ПЛЮС» () податкову накладну №18 від 31.08.2024.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.02.2025 позовну заяву було залишено без руху як таку, що подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, зазначено недоліки позовної заяви, спосіб і строк для їх усунення, який становив п`ять днів.

05.03.2025 судом було отримано уточнену позовну заяву разом із доданими матеріалами, ознайомившись з якими суд дійшов висновку, що позивачем було усунено недоліки позовної заяви у встановлений судом строк.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.05.2025 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено проводити одноособово суддею Вісьтак М. Я., у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами (у письмовому провадженні). Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву.

Суть клопотання, що вирішується.

Представник відповідача Головного управління Державної податкової служби у м. Києві подав у Київський окружний адміністративний суд (документ сформований в систему Електронний суд) письмове клопотання, у якому останній просить розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. В обґрунтування клопотання сторона відповідача зазначила, що з метою дотримання основних засад адміністративного судочинства Головне управління ДПС у м. Києві вважає доцільним розгляд справи № 320/8665/25 у порядку загального позовного провадження.

Водночас суд зазначає, що доводи представника позивача мають загальний і декларативний характер, не підкріплені конкретними обставинами чи належними доказами, які б об`єктивно свідчили про необхідність розгляду справи з викликом сторін.

Посилання на загальні принципи адміністративного судочинства та норми законодавства саме по собі не є достатнім обґрунтуванням для проведення загального позовного провадження, оскільки не містить конкретних причин чи пояснень, які б зумовлювали відповідну процесуальну форму розгляду.

Враховуючи зазначені обставини, обсяг та характер доказів у справі, для об`єктивного та повного з`ясування обставин справи, суд дійшов висновку, що розгляд даної справи слід проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами (у письмовому провадженні), з огляду на наступне.

Застосовані судом правові норми та висновки суду.

Так, суд зазначає, що ч. 1 ст. 260 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Приймаючи справи до розгляду та вирішуючи питання про те, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися дана справа, як це передбачено п. 4 ч. 9 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суд виходив з приписів ч. 3 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України та визнав дану справу малозначною, з огляду на що вирішив здійснювати її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (письмового провадження).

Частиною 6 ст. 260 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Відповідно до 4 ст. 260 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Суд враховує, що перелік справ, які в обов`язковому порядку підлягають розгляду в порядку загального позовного провадження наведено у ч. 4 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Справа, що є предметом розгляду, до категорій спорів, для яких законом передбачено розгляду в порядку загального позовного провадження, не відноситься.

Окрім цього, суд зазначає, що наразі обсяг доказової бази та кількість учасників у справі не є значним.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 159 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи судом за правилами загального позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Суд наголошує, що спрощене провадження (як з викликом, так і без виклику сторін) спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження без виклику сторін не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги.

Таким чином, з огляду на викладене, суд вважає за необхідне підсумувати, що сторони не були позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, надавати суду свої докази на спростування взаємних вимог та заперечень у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими Кодексом адміністративного судочинства України.

Усі наявні у сторін докази сторони безперешкодно мали можливість подати до суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (письмовому провадженні).

З наявних матеріалів справи необхідності проведення судового засідання (у тому числі підготовчого) не вбачається.

Характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають здійснення судового розгляду в порядку загального позовного провадження.

Як зазначено, зокрема, в ухвалі Великої Палати Верховного суду від 14.05.2019 року у справі № 522/7636/14-ц (провадження № 14-636цс18), бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Зважаючи на відсутність необхідності виклику сторін для надання пояснень, з огляду на предмет спору та характер спірних правовідносин, підстави для задоволення клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження відсутні.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 159, 241, 243, 248, 256, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Клопотання представника Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про розгляд справи у порядку загального позовного провадження за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «РАДЕР ПЛЮС» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві та до Державної податкової служби України, про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії залишити без задоволення.

Учасникам справи направити копію ухвали про залишення без задоволення клопотання про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Роз`яснити учасникам справи про можливість отримання інформації по справі, що розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посилання: http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Вісьтак М.Я.