Справа № 460/1833/25
Суддя: С.М. Дуляницька
Дата ухвалення: 2025-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

08 серпня 2025 року м. Рівне №460/1833/25

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді С.М. Дуляницька, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю "САРНИ ТРАК СЕРВІС"
доРівненської митниці
про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "САРНИ ТРАК СЕРВІС" (далі - позивач) звернулось до суду з позовом до Рівненської митниці (далі - відповідач), в якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Рівненської митниці про коригування митної вартості товарів №UA204060/2024/000022/3 від 24.10.2024.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що з метою митного оформлення ввезених товарів позивачем подано до митного органу митну декларацію, в якій визначено митну вартість товарів за основним методом - ціною договору (контракту). На підтвердження заявленої митної вартості товару позивачем було надано митному органу документи, що відповідають переліку, визначеному у статті 53 Митного кодексу України. Позивач зазначає, що надані митному органу документи чітко ідентифікують оцінюваний товар та містять достовірні дані про числові показники складових митної вартості. У подальшому митним органом було сформовано Рішення про коригування митної вартості, відповідно до якого скориговано митну вартість товарів за другорядним резервним методом визначення митної вартості №UA204020/2024/000019/2 від 05.08.2024. Рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 06.12.2024 у справі №460/9919/24 визнано протиправним та скасовано рішення Рівненської митниці про коригування митної вартості товарів №UA204020/2024/000019/2 від 05.08.2024. Натомість скасованого рішення про коригування митної вартості товарів NUA204020/2024/000019/2 від 05.08.2024, Відповідачем з тих же підстав, що зазначені в скасованому рішенні, прийнято нове рішення про коригування митної вартості товарів №UA204060/2024/000022/3 від 24.10.2024. Сторона позивача вважає, що відповідач безпідставно поставив під сумнів весь поданий йому пакет документів і необґрунтовано виніс Рішення про коригування митної вартості, оскільки митним органом не доведено обставин, які б свідчили про існування у нього достатніх підстав для виникнення обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначення позивачем числового значення митної вартості імпортованих товарів. За сукупністю наведених обставин, позивач просить позов задовольнити повністю.

Ухвалою суду від 06.02.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 20.02.2025 відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому заперечив проти позовних вимог. В обґрунтування заперечень покликається на те, що при проведенні у відповідності до положень статті 54 Митного кодексу України контролю правильності визначення декларантом митної вартості товарів, імпортованих позивачем, встановлено що подані до митного оформлення документи містять окремі розбіжності та неточності: 1. Згідно пункту 2.4 Контракту від 24.02.2024 № 24/02/24 (далі Контракт) ціна товару визначаються сторонами на умовах поставки FOB (INCOTERMS 2020). Відповідно до пункту 3.1. Контракту продавець здійснює поставку товару на умовах поставки FOB (INCOTERMS 2020) порт Tianjin Китай. Умови поставки FOB у редакції INCOTERMS 2020 відповідальність за вантаж переходить від продавця до покупця після розміщення вантажу на борт судна, основне перевезення (морський фрахт) оплачує покупець. Усі витрати і ризики з доставки товару до порту призначення, перевантаження і транспортування на склад, а також митного оформлення, лягають на покупця. В базис зазначених умов поставки включається вартість страхування вантажу. Враховуючи викладене декларантом до митного оформлення не надано страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування та їх включення відповідно до ч.10 ст.58 МКУ; 2. Відповідно до наданих декларантом платіжних документів №66 від 29.02.2024 та №75 від 26.04.2024 про оплату Покупцем вартості товару загальна сума перерахованих на рахунок Продавця коштів становить 6346,84 USD (дол США), що не відповідає фактурній вартості товарів зазначеній у комерційному інвойсі від 24.02.2024 № JG20240224 на суму 6248,34 USD (дол США). 3. Декларантом в гр. 44 митної декларації під кодом документу 4104 зазначено зовнішньоекономічний договір (контракт) від 24.02.2024 р. № 24/02/24 стороною якого є виробник товару, фактично відправником (Експортером) товару виступає Guantao County Jinguan Auto Accessories Co., Ltd (CHINA), що суперечить відомостям наведеним в електронному інвойсі гр.31 митної декларації від 05.08.2024 р. № 24UA50U1 де виробником товару зазначено Sportrak Tire Co.,Ltd. Декларантом не представлено точних та достовірних відомостей про виробника заявленого товару. Таким чином, у митниці наявні сумніви, що Guantao County Jinguan Auto Accessories Co., Ltd (CHINA) як сторона зовнішньоекономічного договору (контракту) від 24.02.2024 р. № 24/02/24 є безпосередній виробник імпортованих товарів.

Вищевказане свідчить про наявність ризиків заявлення до митного оформлення недостовірних відомостей стосовно вартості товарів. За наведеного відповідач зауважує, що рішення про коригування митної вартості товарів є таким, що прийняте в межах повноважень та на підставі чинного законодавства України. З огляду на це, просить у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Позивач скористався правом на подання відповіді на відзив, в якій вказав на необґрунтованість наведених відповідачем аргументів, які не спростовують суті позовних вимог.

Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, то відповідно до ч.4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд встановив наступне.

24.02.2024 року між ТОВ САРНИ ТРАК СЕРВІС (Україна), як покупцем, та GUANTAO COUNTY JINGUAN AUTO ACCESSORIES CO., LTD (Китай) (далі GUANTAO), як продавцем, укладено Контракт №24/02/24, згідно з умовами якого продавець зобов`язується в порядку та на умовах визначених контрактом поставити та передати у власність покупця товар, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити товар, найменування, асортимент, одиниці виміру, кількість і ціни на товар встановлюються в проформах-інвойсах / комерційних інвойсах на поставку товару, які є невід`ємною частиною контракту, ціна за кожну партію і одиницю товару міститься у проформах-інвойсах / комерційних інвойсах, валютою контракту та платежу визначено долари США, ціни товару визначаються сторонами на умовах поставки FOB (Інкотермс 2020).

Позивач 24.02.2024 отримав від GUANTAO прайс-лист та проформу-інвойс №JG20240224, якими попередньо погоджено перелік (асортимент) товарів визначених сторонами для поставки, їх ціну, валюту розрахунків та загальну вартість (6346,84 доларів). В проформі-інвойсі №JG20240224 від 24.02.2024 міститься інформація про платіжні реквізити постачальника, умови поставки (FOB-Tianjin), умови оплати (60% передоплати вартості товару перед завантаженням).

Позивач 29.02.2024 сплатив GUANTAO 3808,10 доларів США (60% вартості товару), що підтверджується платіжною інструкцією в іноземній валюті №66. Оплата товару здійснена на підставі контракту №24/02/24 від 24.02.2024 та проформи-інвойс №JG20240224 від 24.02.2024, про що зазначено в платіжній інструкції №66 від 29.02.2024.

Пунктом 4.1 контракту сторонами погоджено, що покупець здійснює попередню оплату партії товару в розмірі 60% вартості товару згідно проформи - інвойсу, а решту суми (40% вартості товару) покупець сплачує перед завантаженням товару продавцем в порту згідно комерційного інвойсу.

Згідно з даними з комерційного інвойсу №JG від 24.02.2024 та пакувального листа до комерційного інвойсу вантажовідправником GUANTAO 28.05.2024 передано на умовах контракту №24/02/24 від 24.02.2024 вантажоотримувачу (позивачу) автозапчастини (повітряні фільтри до автотранспорту) в кількості 1202 штуки, вагою брутто 2218,80 кг, об`ємом 28,68 куб.м., які упаковано у 572 картонні коробки.

26.04.2024 перед завантаженням товару у порту позивачем здійснено оплату решти суми вартості товару (40% від вартості зазначеної в проформі-інвойсі №JG20240224 від 24.02.2024), що підтверджується платіжною інструкцією в іноземній валюті №75.

На підставі комерційного інвойсу №JG20240224 товар відвантажено на адресу ТОВ САРНИ ТРАК СЕРВІС.

Країною виробником та експортером товару є Китай, про що зазначено в проформі - інвойсі №JG20240224 від 24.02.2024 та підтверджується сертифікатом походження товару №24С069000141/00004 від 13.06.2024 засвідченим Китайською радою зі сприяння міжнародній торгівлі (Хеншуй).

28.05.2024 GUANTAO було подано експортну митну декларацію №00126371 про відправлення в Україну для ТОВ САРНИ ТРАК СЕРВІС на умовах FOB-Tianjin згідно комерційного інвойсу №JG20240224 від 24.02.2024 товар - (повітряні фільтри до автотранспорту) в кількості 1202 штуки, вагою брутто 2218,80 кг, об`ємом 28,68 куб.м, які упаковано у 572 картонні коробки.

ТОВ ЛАМАН ШИПІНТ на підставі договору №0305-23-1 від 03.05.2023 за рахунок ТОВ САРНИ ІРАК СЕРВІС організувало транспортно-експедиторське обслуговування та перевезення вантажу за маршрутом морський торговий порт Tianjin (Китай) - морський торговий порт Гданськ (Польща). 02.06.2024 вантаж прийнято до перевезення морським транспортом в порту Tianjin (Китай), що підтверджується морською накладною №MEDUWC211820 та коносаментом №ХМ240500160.

02.08.2024 ТОВ ЛАМАН ШИПІНТ виставив для позивача рахунок на оплату послуг №LS-4577453 на суму 187369,00 грн за договором про транспортно-експедиторське обслуговування №0305-23-1 від 03.05.2023, згідно з яким для ТОВ САРНИ ТРАК СЕРВІС надано послуги перевезення вантажу (контейнер CXDU1418608): транспортно-експедиторське обслуговування за межами державного кордону України 11118,60 грн; морське перевезення за межами державного кордону України - 175015,00 грн; експедиторська винагорода в сумі 1235,40 грн.

Подальше перевезення вантажу за маршрутом Гданськ (Польща) - Сарни (Україна) здійснювалось ТОВ ТРАНС4ЮА на умовах договору про міжнародне перевезення вантажів автомобільним транспортом №15/02 від 15.02.2023 та заявки на перевезення вантажу до договору №2 від 30.07.2024. 01.08.2024 ТОВ ТРАНС4ЮА виставив позивачу рахунок на оплату послуг №413 на суму 61509,45 грн за договором про міжнародне перевезення вантажів автомобільним транспортом №15/02 від 15.02.2023, згідно з яким ТОВ САРНИ ГРАК СЕРВІС надано послуги перевезення вантажу (контейнер CXDU1418608): міжнародні транспортні послуги перевезення вантажу по маршруту Гданськ (Польща) - м/п Ягодин (Україна) 43056,62 грн; міжнародні транспортні послуги перевезення вантажу по маршруту м/п Ягодин (Україна) - Сарни (Україна) - 18452,83 грн.

05.08.2024 митним брокером Кругляковою Н.О. здійснено електронне декларування товару шляхом заявлення відомостей про товар у вигляді електронної митної декларації №24UA50U1 та з метою підтвердження заявленої митної вартості товару надано митному органу перелік документів, визначених частиною 2 статті 53 Митного кодексу України, перелік яких зазначено у графі 44 митної декларації, а саме: пакувальний лист №б/н від 24.02.2024; рахунок - проформа №JG20240224 від 24.02.2024; комерційний інвойс №JG20240224 від 24.02.2024; морська накладна №MEDUWC211820 від 02.06.2024; коносамент №ХМ240500160 від 02.06.2024; автотранспортна накладна (CMR) №2457 від 01.08.2024; сертифікат походження товару №24С069000141/00004 від 13.06.2024; платіжна інструкція в іноземній валюті №66 від 29.02.2024; платіжна інструкція в іноземній валюті №75 від 26.04.2024; рахунок на оплату послуг перевезення №413 від 01.08.2024; рахунок на оплату транспортно-експедиторських послуг №LS-4577453 від 02.08.2024; довідка про транспортні витрати ТОВ Ламан Шипінг №437729 від 02.08.2024; довідка про транспортні ви грати ТОВ Транс4юа №6 від 05.08.2024; прайс-лист №б/н від 24.02.2024; зовнішньоекономічний договір (контракт) №24/02/24 від 24.02.2024; договір про транспортно-експедиторське обслуговування №0305-23-1 від 03.05.2023; договір про міжнародне перевезення вантажів автомобільним транспортом №15/02 від 15.02.2023; заявка на перевезення вантажу №2 від 30.07.2024 до договору про перевезення вантажів автомобільним транспортом №15/02 від 15.02.2024; копія експортної митної декларації №00126371 від 28.05.2024.

Фактурна вартість товару згідно комерційного інвойсу №JG20240224 від 24.02.2024 становить 6248,34 доларів США або 257587,82 грн. (6248,34 х 41,225).

Вартість транспортних витрат за межами кордону України згідно рахунку - фактури №LS-4577453 від 02.08.2024 та становить 187163,10 грн., в тому числі експедиторська винагорода 1029,50 грн.

Вартість транспортних витрат до кордону України згідно рахунку №413 від 01.08.2024 становить 43056,62 грн.

Відповідно заявлена позивачем митна вартість товару, що поставляється становить 487807,54 грн, про що зазначено у графі 12 митної декларації №24UA50U1 від 05.08.2024.

Митним органом декларанту 05.08.2024 направлено електронне повідомлення про необхідність надання додаткових документів для підтвердження заявленого рівня митної вартості. У відповідь на повідомлення митний брокер позивача листом від 05.08.2024 повідомив, що ТОВ САРНИ ТРАК СЕРВІС подано до митного оформлення товару вичерпний перелік документів визначений МК України. Будь-яких інших документів, які б підтверджували митну вартість, крім тих що вже надані, законодавством не передбачено. Таким чином будь-яких інших документів надаватись не буде.

Відповідачем за результатами перевірки митної декларації складено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204060/2024/000088 та прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 05.08.2024 №UA204060/2024/000019/2.

Як встановлено судом, Рішення про коригування митної вартості товарів №UA204060/2024/000019/2 від 05.08.2024 скасоване через виявлені в ньому неповні відомості на виконання п. 2 доповідної записки Управління контролю та адміністрування митних платежів від 23.10.2024 № 15-02/15-02/7974 Про результати вибіркового моніторингу рішень про коригування митної вартості товарів, прийнятих Рівненською митницею у серпні-вересні 2024 року.

Натомість, 24.10.2024 прийнято нове рішення про коригування митної вартості № UA204060/2024/000022/3. Того ж дня, 24.10.2024 декларанту шляхом направлення повідомлення засобами електронного зв`язку АСМО Інспектор повідомлено щодо скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA204060/2024/000019/2 від 05.08.2024 та винесення нового рішення від 24.10.2024 № UA204060/2024/000022/3.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 06.12.2024 по справі №460/9919/24 визнано протиправним та скасовано рішення Рівненської митниці про коригування митної вартості товарів №UA204020/2024/000019/2 від 05.08.2024.

Спірне рішення містить опис підстав для коригування митної вартості:

І. Митна вартість імпортованого товару №1 не може бути визнана за рівнем, визначеним декларантом, оскільки 1) декларантом не подано всіх додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. 2-4 ст. 53 МКУ та у відповідності до ч. 5 ст. 54 МКУ, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митниця має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями статті 17 угоди про застосування статті VII ГАТТ/СОТ від 1994 р.

2) подані до митного оформлення документи містять окремі неточності та розбіжності:

2.1. Згідно пункту 2.4 Контракту від 24.02.2024 № 24/02/24 (далі Контракт) ціна товару визначаються сторонами на умовах поставки FOB (INCOTERMS 2020). Відповідно до пункту 3.1. Контракту продавець здійснює поставку товару на умовах поставки FOB (INCOTERMS 2020) - порт Tianjin Китай. Умови поставки FOB у редакції INCOTERMS 2020 відповідальність за вантаж переходить від продавця до покупця після розміщення вантажу на борт судна, основне перевезення (морський фрахт) оплачує покупець. Усі витрати і ризики з доставки товару до порту призначення, перевантаження і транспортування на склад, а також митного оформлення, лягають на покупця. В базис зазначених умов поставки включає вартість страхування вантажу. Враховуючи викладене декларантом до митного оформлення не надано страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування та їх включення відповідно до ч. 10 ст. 58 МКУ.

2.2 Відповідно до наданих декларантом платіжних документів №66 від 29.02.2024 та №75 від 26.04.2024 про оплату Покупцем вартості товару загальна сума перерахованих на рахунок Продавця коштів становить становить 6346,84 USD (дол США), що не відповідає відповідає фактурній факт вартості товарів зазначеній у комерційному інвойсі від 24.02.2024 № JG20240224 на суму 6248,34 USD (дол США).

2.3 Декларантом в гр. 44 митної декларації під кодом документу 4104 зазначено зовнішньоекономічний договір (контракт) від 24.02.2024р. № 24/02/24 стороною якого є виробник товару, фактично відправником (Експортером) товару виступає Guantao County Jinguan Auto Accessories Co., Ltd (CHINA), що суперечить відомостям наведеним в електронному інвойсі гр. 31 митної декларації від 05.08.2024р. № 24UA5001 де виробником товару зазначено Sportrak Tire Co., Ltd. Декларантом не представлено точних та достовірних відомостей про виробника заявленого товару. Таким чином, у митниці наявні сумніви, що Guantao County Jinguan Auto Accessories Co., Ltd (CHINA) як сторона зовнішньоекономічного договору (контракту) від 24.02.2024р. № 24/02/24 є безпосередній виробник імпортованих товарів.

Вищевказане свідчить про наявність ризиків заявлення до митного оформлення недостовірних відомостей стосовно вартості товарів.

ІІ. Рівненська митниця володіє ціновою інформацією про рівень митної вартості подібного товару, митна вартість якого визнана митним органом, товару №1 МД від 31.05.2024 р. №UA100340/2024/616639-8.01 USD/кг .

ІІІ. Заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання додаткових документів згідно з переліком: 1) Висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, 2) Виписку з бухгалтерської документації продавця про формування ціни товарів на заявлениих комерційних умовах поставки; 3) Страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування товару.

IV. За результатом проведеної відповідно до положень частини 4 статті 57 Митного кодексу України процедури консультації з декларантом та у ого кодексу України процедур зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 Митного кодексу України) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (статі 59-61 Митного кодексу України), достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 Митно кодексу України), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (стаття 63 Митного кодексу України), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 Митного кодексу України, митну вартість товару скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 Митного кодексу України, з розрахунку у національній валюті України та у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання МД до митного оформлення: Числове значення митної вартості товару №11 у валюті рахунку становить ста 13536,9000 USD, що з урахуванням курсу НБУ у національній валюті України становить 558058,7025 грн. (8,0100 USD/кг * 1690 кг 41,2250 грн./USD).

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами частини 1 статті 1 МК України законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (стаття 49 МК України).

Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (частини перша, друга статті 51 МК України).

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (частина перша, друга статті 52 МК України).

Відповідно до частин восьмої - одинадцятої статті 52 МК України у декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене. Відомості, зазначені у частині восьмій цієї статті, є відомостями, необхідними для митних цілей. Форма декларації митної вартості та правила її заповнення встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Заявлення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України в режимах, відмінних від режиму імпорту, здійснюється при декларуванні цих товарів шляхом заявлення в митній декларації відомостей про числове значення їх митної вартості та про документи, що його підтверджують.

У випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (частина перша статті 53 МК України).

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митному органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи (частина третя статті 53 МК України).

У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митному органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи (частина четверта статті 53 МК України).

Тобто, стаття 53 МК України містить опис двох підстав, за яких митний орган може зобов`язати декларанта надати додаткові документи:

1) у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

2) у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.

У першому випадку вимагається надання документів згідно переліку: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У другому випадку вимагається: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Згідно з частиною 5 статті 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. При цьому, положеннями частини 6 цієї статті передбачено, що декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Відповідно до частини 1 статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до частини 5 статті 54 МК України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Згідно з частиною 6 статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина 7 статті 54 МК України).

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Про наявність обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості митний орган зобов`язаний доводити в суді, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає Митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Така позиція суду, узгоджується з правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 20.02.2018 у справі №809/1884/16, які є обов`язковими для врахування судами в силу вимог частини 5 статті 242 КАС України.

Щодо розбіжностей та неточностей, які зазначені відповідачем у його рішенні про коригування митної вартості товарів, суд зазначає таке.

1. У спірному рішенні про коригування митної вартості відповідач зазначає, що згідно пункту 2.4 Контракту від 24.02.2024 №24/02/24 (далі Контракт) ціна товару визначається сторонами на умовах поставки FOB (INCOTERMS 2020). Відповідно до пункту 3.1. Контракту продавець здійснює поставку товару на умовах поставки FOB (INCOTERMS 2020) - порт Цингдао Китай. Умови поставки FOB у редакції INCOTERMS 2020 відповідальність за вантаж переходить від продавця до покупця після розміщення вантажу на борт судна, основне перевезення (морський фрахт) оплачує покупець. Усі витрати і ризики з доставки товару до порту призначення, перевантаження і транспортування на склад, а також митного оформлення, лягають на покупця. В базис зазначених умов поставки включається вартість страхування вантажу. Враховуючи викладене декларантом до митного оформлення не надано страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування та їх включення відповідно до ч. 10 ст. 58 МКУ.

Частиною 2 статті 53 МК України визначено перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. В пункті 8 частини 2 статті 53 МК України зазначено, що страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування подаються до митного оформлення у випадку, якщо здійснювалося страхування.

Відповідно до правил Інкотермс 2020 термін FOB означає, що продавець зобов`язаний доставити товар у порт і завантажити на вказане покупцем судно; витрати з доставки товару на борт судна лягають на продавця. У деяких портах при поставках на умовах FOB витрати з завантаження несе покупець. Ризик випадкової загибелі майна або його пошкодження покладається на продавця - до моменту перетину товаром борту судна, і на покупця - з зазначеного моменту. За стандартами Інкотермс, FOB означає товар завантажується на судно замовника. Вказівка на умови ФОБ в договорі означає, що продавець оплачує доставку товару до моменту завантаження, плюс саме завантаження на борт. Також на нього покладено обов`язки з очищення товару від мит (при експортній поставці). Покупець оплачує перевезення, страховку, витрати по розвантаженню і транспортування в точку призначення. Передача ризиків відбувається в момент, коли вантаж перетинає борт судна.

Таким чином, Покупець оплачує страховку вантажу, у разі якщо вказаний вантаж було застраховано.

Підпунктом 2.2.2 договору №0305-23-1 від 03.05.2023 про транспортно-експедиторське обслуговування, що укладений між ТОВ ЛАМАН ШИПІНГ (експедитор) та ТОВ "САРНИ ТРАК СЕРВІС" (клієнт), визначено, що до обов`язків експедитора віднесено за дорученням та за рахунок клієнта здійснювати страхування вантажів Клієнта.

З наявних в матеріалах справи довідок про транспортні витрати від 02.08.2024 вих. №437729, виданої директором ТОВ ЛАМАН ШИПІНГ, та від 05.08.2024 вих. №6, виданої директором ТОВ ТРАНС4ЮА, вбачається, що страхування вантажу не проводилось.

Суд зазначає, що вказані довідки про транспортні витрати №437729 від 02.08.2024 та №6 від 05.08.2024 були надані позивачем до митного оформлення, тобто вказані документи були наявні у відповідача на дату винесення оскаржуваного рішення.

Позивач в позовній заяві зазначає про те, що у зв`язку із тим, що страхування вантажу не є обов`язковою умовою для перевезення, а лише запорукою безпечного перевезення вантажу, ТОВ САРНИ ТРАК СЕРВІС на власний ризик здійснювало перевезення вантажу без його страхування.

Доказів на підтвердження того, що заявлений до митного оформлення товар підлягав страхуванню і декларантом позивача вартість такої страховки не включено до митної вартості розмитнюваного товару відповідачем не надано, а судом не встановлено.

2. Ще однією підставою винесення відповідачем оскаржуваного рішення про коригування митної вартості було посилання на не відповідність наданих декларантом платіжних документів про оплату покупцем вартості товару №66 від 29.02.2024 та №75 від 26.04.2024, оскільки сума перерахованих на рахунок продавця коштів становить 6346,84 дол. США, що не відповідає фактурній вартості товарів зазначеній у комерційному інвойсі від 24.02.2024 №24/02/24 на суму 6248,34 дол. США.

Так, відповідно до рахунку-проформи №JG20240224 від 24.02.2024 загальна сума вартості товарів становить 6346,84 дол. США, яка сплачена позивачем відповідно до платіжних інструкцій в іноземній валюті №66 від 29.02.2024 та №75 від 26.04.2024.

Як вбачається з комерційного рахунку-фактури №JG20240224 від 24.02.2024 загальна сума товару становить 6248,34 дол. США, тобто є меншою на 98,50 дол. США.

Позивач в позовній заяві зазначає про те, що недопоставка товару на зазначену суму спричинена тим, що весь об`єм товару, що планувався до поставки не помістився у контейнер при завантаженні товару порту.

У зв`язку з цим суд вважає за необхідне зазначити про те, що інвойс - це документ у міжнародній комерційній практиці, що надається продавцем покупцеві і містить перелік товарів, їх кількість і ціну, за якою вони поставляються покупцеві, формальні особливості товару (колір, вага тощо), умови постачання і відомості про постачальника та одержувача. Якщо умови оплати відтермінування платежу, інвойс є розрахунковим документом.

Передумовою складення інвойсу є укладення договору, який визначає договірні взаємовідносини між його сторонами. У спірному випадку продавцем товару є іноземна компанія, що здійснює міжнародну торгівлю товарами з комерційною метою.

Рахунок-фактура - вид комерційного рахунка, в якому зазначено суму, що повинна бути сплачена за товар. Крім свого основного призначення як документа, в якому зазначено суму належного за товар платежу, рахунок-фактура може бути використаний як супровідний документ. Рахунок-фактура має містити дату складання, найменування та реквізити продавця і покупця, найменування товарів, їх ціну, загальну вартість рахунку, валюту, ставки та розмір податку. Також в рахунку-фактурі можуть зазначатись реквізити зовнішньоекономічної угоди, відповідно до якого здійснюється поставка, реквізити відвантажувального документа, платіжні реквізити та інші відомості, у разі якщо їх наявність в рахунку-фактурі передбачена умовами договору, такі як умови поставки, умови оплати, місце завантаження, розмір та підстави надання знижок.

Таким чином, інвойс - це комерційний рахунок (товаросупровідний документ), який продавець виписує (оформляє) покупцю за певну партію товару. В інвойсі зазначають, зокрема найменування та адреси продавця і покупця; дату й номер замовлення покупця; опис проданого товару; інформацію про пакування; ціну товару; умови постачання та платежу. Вартість товару в інвойсі зазначають за умовами ЗЕД-контракту. Оформлений інвойс підтверджує обов`язок покупця оплатити товар, відвантажений на його адресу.

У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. Умови оплати безпосередньо ціни товару не стосуються та не можуть у зв`язку із цим бути підставою для відмови у визнанні митної вартості.

Такі правові висновки підтверджуються чіткою та послідовною практикою Верховного Суду, яка наведена, зокрема, у постановах від 12.03.2020 у справі №804/6243/14 та від 02.03.2021 у справі №380/842/20.

Суд також зазначає про те, що ціна за одиницю товару зазначена в рахунку-проформі №JG20240224 від 24.02.2024 повністю співпадає з ціною зазначеною в комерційному рахунку-фактурі №JG20240224від 24.02.2024.

Окрім того, позивачем в електронній митній декларації №24UA5U1 відображено суму товару на загальну вартість 6248,34 дол. США, що також відповідає комерційному рахунку-фактурі №JG20240224 від 24.02.2024.

3. Щодо підстави зазначеної у пункті 3 оспорюваного рішення про коригування митної вартості товарів, суд зазначає, що умовами зовнішньо- економічного договору (контракту) №24/02/24 від 24.02.2024 сторонами погоджено поставку товару, виробником та вантажовідправником якого є Продавець (пункт 3.4 договору). У всіх наданих до митного оформлення документах (проформа-інвойс, комерційний інвойс, пакувальний лист, експортній митній декларації) вказано, що продавцем (вантажовідправником) товару є Guantao County Jinguan Auto Accessories Co., Ltd (China), країна - виробник товару - Китай. Водночас, інформація про виробника не впливає безпосередньо на митну вартість товару. Згідно норм Митного кодексу України (статті 53-64 Митного кодексу) митна вартість визначається на основі кількох факторів: ціна угоди, транспортні витрати, страхування (якщо товар застрахований) та інші витрати пов`язані із імпортом товару. Виробник не має прямого впливу на митну вартість товару.

Частиною 2 статті 53 Митного кодексу України визначено перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. До визначеного законом переліку не входять відомості про виробника товару, про що зазначає у своєму зауваженні митний орган. Крім того, в силу вимог частини п`ятої статті 53 Митного кодексу України, забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідачем в оскаржуваному рішенні від 24.10.2024 митну вартість імпортованих товарів визначено за резервним методом згідно статті 64 МК України та використано інформацію щодо рівня митної вартості аналогічних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, визначених відповідно до раніше визнаної (визначеної) митної вартості.

Поряд з цим, судом враховано, що текст спірного рішення про коригування митної вартості не містить інформації про будь-які характеристики ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, обсяги партій, умов поставки, комерційних умов тощо. У свою чергу, недоведення ознак подібності товарів та умов імпорту не дозволяє прирівнювати показники митної вартості таких товарів. Посилання у рішенні про коригування митної вартості лише на номер митної декларації, як на джерело цінової інформації, не свідчить про належне обґрунтування митним органом можливості визначення митної вартості за резервним методом.

Такі міркування суду узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 25 травня 2021 року у справі №520/10386/2020 та від 13 січня 2022 року у справі №520/11061/2020.

Крім того, ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Так, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, митний орган повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію, яка використовувалася митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу. Аналогічний висновок міститься у постановах Верховного Суду від 18.08.2021 у справі №160/4944/19 та від 17.01.2022 у справі №520/2000/19.

Також, Верховний Суд у своїх постановах від 25.02.2020 у справі №260/718/19 та від 27.04.2020 у справі №140/804/19 наголошував, що різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд бере до уваги висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 08.10.2019 у справі №803/776/17, згідно з якими декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, поки протилежне не буде доведено контролюючим органом. Водночас, неподання декларантом документів, перелічених у частині другій статті 53 МК України, саме собою не тягне для нього негативних правових наслідків та не може тягнути за собою відмову у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та, як наслідок, коригування митної вартості товарів з тих підстав, коли контролюючий орган вважає, що таке неподання зумовило неповноту та/або недостовірність відомостей про митну вартість.

За таких обставин суд відхиляє доводи представника відповідача про те, що тягар доказування заявленої митної вартості покладається на декларанта.

Суд зазначає, що відповідач не надав суду жодного доказу тому, що надані декларантом документи були не повними, містили розбіжності, чи ознаки підробки. Водночас ціна, яка була визначено сторонами Контракту за товар в повній мірі підтверджена належними і допустимими доказами і відповідає домовленостям сторін договору.

Суд наголошує, що в частині 3 статті 53 Митного кодексу України передбачено чіткі підстави для наявності у митного органу права вимагати надання додаткових документів, які повинні бути зазначені в графі 33 рішення про коригування митної вартості відповідно до частини 2 статті 55 Митного кодексу України.

Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. Вказана позиція висловлена в постанові Верховного Суду щодо такого застосування судом статей 53, 54 МК України у подібних правовідносинах від 23.10.2021 у справі №815/4821/16.

Тому, наявність саме обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Такі сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У зв`язку з вказаним, саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей. Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 23.07.2019 у справі №1140/3242/18, яка відповідно до частини 5 статті 242 КАС України враховується судом при ухваленні рішення у даній справі.

Наведені зауваження, що викладені відповідачем у спірному рішенні про коригування митної вартості товарів суд вважає помилковими, оскільки їх не можна віднести до таких, які можуть слугувати підставою для відмови у визначенні митної вартості товарів за ціною договору (контракту), адже вказані обставини не впливають на формування митної вартості товару, не вказують на наявність розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості.

Під час судового розгляду справи відповідач не надав суду доказів того, що документи, які подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, а також не підтвердив об`єктивну неможливість на підставі наданих позивачем документів визначити ціну та рівень митної вартості товару за ціною договору.

Натомість надані позивачем до митного оформлення документи містять всі необхідні реквізити та відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни на такі товари. Додаткових переконливих аргументів та доказів, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору відповідачем не надано, a інших обставин, які б впливали на рівень задекларованої позивачем митної вартості товару судом не встановлено.

З огляду на встановлені обставини справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що відповідач, приймаючи рішення про коригування митної вартості товарів №UA204060/2024/000022/3 від 24.10.2024, діяв не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, визначені чинним законодавством. Вказане рішення не відповідає критеріям правомірності, визначеним ч.2ст.2 КАС України, необґрунтоване, безпідставне, а отже є протиправним і підлягає скасуванню.

За приписами частини 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За наведеного, позовні вимоги підлягають до повного задоволення.

За правилами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору у розмірі 3028 грн.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "САРНИ ТРАК СЕРВІС" до Рівненської митниці про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Рівненської митниці про коригування митної вартості товарів №UA204060/2024/000022/3 від 24.10.2024.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "САРНИ ТРАК СЕРВІС" за рахунок бюджетних асигнувань Рівненської митниці судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 3028,00 грн (три тисячі двадцять вісім гривень).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 08 серпня 2025 року

Учасники справи:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "САРНИ ТРАК СЕРВІС" (вул. Варшавська, буд. 6Г,м. Сарни,Сарненський р-н, Рівненська обл.,34504, ЄДРПОУ/РНОКПП 42702563)

Відповідач - Рівненська митниця (вул. Соборна, буд. 104,м. Рівне,Рівненська обл.,33028, ЄДРПОУ/РНОКПП 43958370)

Суддя С.М. Дуляницька