Справа № 320/14149/24
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2025-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 серпня 2025 року м. Київ № 320/14149/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши адміністративну справу в порядку письмового провадження за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, у якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, щодо не встановлення для ПрАТ «АК «Київводоканал» економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, які розраховані у відповідності до Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.03.2016 № 302, та які подані ПрАТ «АК «Київводоканал» до НКРЕКП для їх встановлення на 2024 рік;

- зобов`язати Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг установити для ПрАТ «АК «Київводоканал» економічно обґрунтовані тарифи на 2024 рік:

а) на централізоване водопостачання:

- споживачам, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 11,0836 грн за 1 куб. м (без податку на додану вартість);

- споживачам, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 25,0974 грн за 1 куб. м (без податку на додану вартість);

б) на централізоване водовідведення:

- споживачам, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 7,5424 грн за 1 куб. м (без податку на додану вартість);

- споживачам, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 20,3994 грн за 1 куб. м (без податку на додану вартість);

- зобов`язати Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, подати у місячний строк, з дня вступу рішення у законну силу, звіт про виконання судового рішення, а в разі неподання - накласти на керівника Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В обґрунтування своїх вимог позивач вказує, що на Регулятора в межах його повноважень покладено обов`язок щорічно встановлювати для позивача економічно обґрунтовані тарифи на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, зокрема, за 2024 рік, проте Регулятор протиправно не виконав своє зобов`язання до кінця 2023 року щодо встановлення для товариства економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2024 рік. Разом з тим, як наголошує позивач, незважаючи на виконання товариством всіх вимог законодавства, яке регулює питання встановлення економічно обґрунтованих тарифів, відповідач не виконав покладений на нього чинним законодавством обов?язок щодо встановлення для позивача економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2024 рік, а також не прийняв відповідне рішення. Відтак, просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідач проти задоволення позову заперечує, у відзиві на позовну заяву зазначає, що бездіяльність НКРЕКП при встановленні економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2024 рік відсутня, оскільки постановою НКРЕКП від 28.05.2024 № 1019 було встановлено для ПрАТ «АК «Київводоканал» тарифи на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2024 рік. Вказане, на переконання відповідача, свідчить про вчинення ним усіх необхідних дій при детальному опрацюванні документів поданих позивачем разом із заявою і спростовує доводи про бездіяльність НКРЕКП. Відтак, просить позовні вимоги залишити без задоволення.

Позивач надав до суду відповідь на відзив та додаткові пояснення, в яких акцентував на обґрунтованості своїх доводів, викладених у позовній заяві.

Відповідач подав до суду заперечення та письмові пояснення, в яких додатково акцентував увагу суду на безпідставності позовних вимог.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 31.01.2024 відкрито провадження в адміністративній справі та визначено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.05.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено судовий розгляд справи по суті.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.07.2024 постановлено подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Встановивши правові позиції сторін по справі та їх обґрунтування, розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, оглянувши письмові докази, які були надані до матеріалів справи, судом встановлено наступне.

Листом від 24.08.2023 № 3486/11/36/02-23 ПрАТ «АК «Київводоканал» було надано до НКРЕКП (далі - НКРЕКП / Регулятор) заяву щодо встановлення тарифів на централізоване водопостачання та/або централізоване водовідведення на 2024 рік разом з додатками.

Листом від 24.08.2023 № 7/11/36/02-23 позивач звернувся до Київської міської військової адміністрації з метою отримання погодження на встановлення тарифів на централізоване водопостачання та/або централізоване водовідведення на 2024 рік.

ПрАТ «АК «Київводоканал» листом від 27.09.2023 № 4039/11/36/02-23 також звернулося до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг з проханням розглянути надані розрахунки планових витрат на виробництво послуг із централізованого водопостачання та централізованого водовідведення на 2024 рік та надало підтвердні матеріали і документи, що використовувалися під час проведення таких розрахунків. Вказані розрахунки планових витрат на виробництво послуг із централізованого водопостачання та централізованого водовідведення на 2024 рік були виконані ПрАТ «АК «Київводоканал» відповідно до Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 10.03.2016 № 302.

Листом від 09.01.2023 №4186/11/36/02-23 ПрАТ «АК «Київводоканал» надано до НКРЕКП погодження Київської міської військової адміністрації від 05.10.2023 № 001-1549.

Листом від 24.10.2023 № 11435/19.2.1/7-23 повідомив, що, згідно Процедури встановлення тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженої Постановою НКРЕКП від 24.03.2016 № 364, планові обсяги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, направлені листом до НКРЕКП, мають бути враховані у річному плані ліцензованої діяльності (додаток 3 до Процедури) та погоджені органом місцевого самоврядування.

ПрАТ «АК «Київводоканал» листом від 03.11.2023 № 4553/11/36/02-23 звернулося до НКРЕКП з проханням актуалізувати статті витрат та надало підтвердні матеріали.

НКРЕКП в межах розгляду заяви ПрАТ «АК «Київводоканал» від 24.08.2023 № 3486/11/36102-23, листів від 27.09.2023 № 4039/11/36102-23, від 09.10.2023 № 4186/11/36/02-23 та матеріалів щодо встановлення тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2024 рік Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал», керуючись п. 3.5 розділу III Процедури для подальшого розгляду матеріалів ПрАТ «АК «Київводоканал» звернулося до останнього з листом від 26.10.2023 № 11544/19.1.2/7-23 з проханням надати інформацію щодо фактичних витрат на пально-мастильні матеріали (за видами палива), реагенти, опалення у натуральному вигляді та оборотно-сальдові відомості за звітний період (ІІ півріччя 2022 року та І півріччя 2023 року). Також просило надати за звітний період підтверджуючі документи (оборотно-сальдові відомості), що засвідчують фактичні витрати з охорони праці, послуги з підкачки води сторонніми організаціями та перекачування зворотних вод Бортницькою станцією аерації.

Витребувані документи були надані товариством до НКРЕКП разом з листом від 16.11.2023 № 4759/11/36/02-23.

Листом від 23.11.2023 № 4842/11/36/02-23 товариство звернулося до Регулятора з проханням врахувати суми виділених коштів резервного фонду при встановленні економічно обґрунтованих тарифів для можливості виконання умови п. 1.4 Договору № 56 та забезпечення джерел фінансування витрат з повернення коштів до резервного фонду м. Києва в сумі 218 254 916,00 грн до 30.12.2024.

Листом від 07.11.2023 № 11972/19.1.2/7-23 НКРЕКП, керуючись п. 3.5 розділу III Процедури для подальшого розгляду матеріалів для встановлення ПрАТ «АК «Київводоканал» тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2024 рік, звернулося до ПрАТ «АК «Київводоканал» з проханням надати: пооб?єктний розрахунок амортизації на плановий 2024 рік та пояснення щодо збільшення амортизації відносно факту звітного періоду (II півріччя 2022 року та І півріччя 2023 року) та плану на 2024 рік (підтвердити актами введення в експлуатацію основних засобів); штатний розпис та розрахунок заробітної плати на плановий 2024 рік відповідно до ЗУ «Про оплату праці»; розрахунок фінансового лізингу, угоди та підтвердження фактичних витрат за звітний період (II півріччя 2022 року та І півріччя 2023 року).

Листом від 30.11.2023 № 4923/11/36/02-23 позивачем до НКРЕКП було надано документи, які були останнім витребувані листом від 07.11.2022 № 11972/19.1.2/7-23.

Листом від 12.12.2023 №5087/11/36/02-23 ПрАТ «АК «Київводоканал» звернулося до НКРЕКП з проханням актуалізувати статті витрат та надало підтвердні матеріали.

НКРЕКП, керуючись п. 3.5 розділу III Процедури для подальшого розгляду матеріалів для встановлення ПрАт «АК «Київводоканал» тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2024 рік, листом від 06.12.2023 № 13221/19.3.2/7-23 звернулося до ПрАТ «АК «Київводоканал» з проханням надати: копії договорів на виконання науково-технічної розробки «Підбір нової технологічної схеми очищення та знезараження води на Деснянській водопровідній станції, параметрів роботи та конструкцій очисних споруд», на послуги з діагностики, технічного обслуговування, на регламентні роботи з дистанційного обслуговування систем обліку обсягів поданої води, інформацію щодо фактичних витрат на природний газ у натуральному вигляді та оборотно-сальдові відомості за звітний період (ІІ півріччя 2022 року та І півріччя 2023 року). Також просило надати та звітний період підтвердні документи (оборотно-сальдові відомості), що засвідчують фактичні витрати по статтям «шини та акумулятори», витрати на упорядкування архівних документів та палітурні роботи, відрядження та службові роз?їзди.

З листом від 21.12.2023 № 5258/11/36/02-23 товариством до НКРЕКП було надано документи, які були останнім витребувані листом від 06.12.2023 № 13221/19.3.2/7-23.

Листом від 26.12.2023 № 14364/19.3.2/7-23 Регулятор повідомив ПрАТ «АК «Київводоканал» про те, що після детального опрацювання усіх наданих матеріалів на відкрите засідання НКРЕКП буде винесено питання щодо прийняття тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2024 рік.

Листом від 26.12.2023 № 14361/19.3.2/7-23 НКРЕКП було витребувано від ПрАТ «АК «Київводоканал» підтвердження цін та обсягів на реагенти за 9 місяців 2023 року; пояснення щодо статті витрат «Розрахунково-касове обслуговування та інші послуги банків» по головному офісу товариства.

Також листом від 16.01.2024 № 543/19.3.2/7-24 НКРЕКП витребувано копію договору на постачання природного газу на 2024 рік; інформацію відповідно до таблиці «Розподіл витрат ліцензіата НКРЕКП між ліцензованими видами діяльності (централізоване водопостачання та централізоване водовідведення)» та іншими видами діяльності».

Позивач листом від 24.01.2024 № 274/12/36/02-24 надав до НКРЕКП матеріали, витребувані листами від 26.12.2023 № 14361/19.3.2/7-23 та від 16.01.2024 № 543/19.3.2/7-24.

Листом від 26.02.2024 № 2082/19.3.2/7-24 Регулятор витребував y ПрАТ «АК «Київводоканал» копії статистичної звітності за 2023 рік.

Листом від 05.03.2024 № 837/11/36/02-24 позивачем до НКРЕКП було надано копії статистичної звітності ПрАТ «АК «Київводоканал» за 2023 рік.

Листом від 22.03.2024 № 1040/11/36/02-24 ПрАТ «АК «Київводоканал» звернулося до НКРЕКП з проханням якнайшвидше встановити економічно обгрунтовані тарифи на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення.

Опрацювавши відповідну інформацію НКРЕКП направлено до позивача листи від 05.04.2024 № 3578/19.3.2/7-24 та від 09.04.2024 № 3723/19.3.2/7-24 щодо надання звіту щодо результату проведеного обов?язкового аудиту фінансової звітності за 2022 рік та актуалізованих розрахунків щодо планового нарахування відсотків та тіла кредиту в тарифах на 2024 рік.

Листами від 17.04.2024 № 1423/11/36/02-24 та від 19.04.2024 № 1477/11/26/36/02-24 ПрАТ «АК «Київводоканал» надано витребувані документи та інформацію.

Не погоджуючись з правомірністю бездіяльності відповідача щодо невстановлення для ПрАТ «АК «Київводоканал» економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2024 рік, позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до ч. 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб?єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

3 аналізу зазначених норм вбачається, що право на захист виникає у випадку порушення суб?єктом владних повноважень прав, свобод та інтересів особи, яка звертається за захистом порушеного її права.

Тобто, протиправна бездіяльність суб?єкта владних повноважень має місце у тому випадку, коли в межах повноважень суб?єкта владних повноважень існує обов?язок вчинити конкретні дії, але такий обов?язок не виконаний

Господарський кодекс України (далі - ГК України) серед засобів державного регулювання господарської діяльності передбачає регулювання цін і тарифів. Умови, обсяги, сфери та порядок застосування окремих видів засобів державного регулювання господарської діяльності визначаються цим Кодексом, іншими законодавчими актами, а також програмами економічного і соціального розвитку (ст. 12).

Відповідно до ст. 191 ГК України державні регульовані ціни запроваджуються Кабінетом Міністрів України, органами виконавчої влади, державними колегіальними органами та органами місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень у встановленому законодавством порядку. Державне регулювання цін здійснюється згідно із Законом України "Про ціни і ціноутворення".

Дія Закону "Про природні монополії" поширюється, зокрема, на відносини, що виникають у процесі формування, встановлення та застосування цін Кабінетом Міністрів України, органами виконавчої влади, органами, що здійснюють державне регулювання діяльності суб`єктів природних монополій, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання, які провадять діяльність на території України (ст. 2).

Позивач належить до суб`єктів природних монополій, отже, дія цього Закону поширюється і на спірні правовідносини.

Відповідно до ст. 8 цього Закону державна цінова політика у сфері діяльності суб`єктів природних монополій та суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на суміжних ринках реалізується відповідно до законодавства про природні монополії та інших законів України.

У Законі України "Про природні монополії" визначено принципи державного регулювання діяльності суб`єктів природних монополій, серед яких є принцип самоокупності суб`єктів природних монополій. Водночас, цим Законом не врегульовано відносин щодо встановлення державних регульованих цін.

Відповідно до ч. 2 та 3 ст. 12 Закону "Про природні монополії" державні регульовані ціни повинні бути економічно обґрунтованими (забезпечувати відповідність ціни на товар витратам на його виробництво, продаж (реалізацію) та прибуток від його продажу (реалізації). Зміна рівня державних регульованих цін здійснюється в порядку і строки, що визначаються органами, які відповідно до цього Закону здійснюють державне регулювання цін.

Частинами 2 і 3 статті 15 цього Закону визначено гарантії, що надаються суб`єктам господарювання під час державного регулювання цін.

Кабінет Міністрів України, органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування, які встановили державні регульовані ціни на товари в розмірі, нижчому від економічно обґрунтованого розміру, зобов`язані відшкодувати суб`єктам господарювання різницю між такими розмірами за рахунок коштів відповідних бюджетів.

Установлення Кабінетом Міністрів України, органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування державних регульованих цін на товари в розмірі, нижчому від економічно обґрунтованого розміру, без визначення джерел для відшкодування різниці між такими розмірами за рахунок коштів відповідних бюджетів не допускається і може бути оскаржено в судовому порядку.

Ці гарантії поширюються на усіх суб`єктів господарювання, щодо яких застосовується державне регулювання цін, зокрема і на позивача.

Правовий статус та повноваження Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг визначаються Законом України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" від 22.09.2016 № 1540-VIII (далі - Закон № 1540-VIII).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 1 Закону № 1540-VIII Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі також - Регулятор) є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону № 1540 Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

Відповідно до статті 4 Закону про НКРЕКП основними принципами діяльності Регулятора є: 1) законність; 2) самостійність і незалежність у межах, визначених законом; 3) компетентність; 4) ефективність; 5) справедливість; 6) прогнозованість та своєчасність прийняття рішень; 7) адресність регулювання; 8) неупередженість та об?єктивність під час прийняття рішень; 9) відкритість і прозорість, гласність процесу державного регулювання; 10) недопущення дискримінації, 11) відповідальність за прийняті рішення.

При цьому, згідно з пунктами 1, 11, 13, 14, частини першої статті 17 Закону про НКРЕКП, для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор, зокрема: приймає обов?язкові до виконання рішення з питань, що належать до його компетенції; встановлює державні регульовані ціни і тарифи на товари (послуги) суб?єктів природних монополій та інших суб?єктів господарювання, що провадять діяльність на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо відповідні повноваження надані Регулятору законом, та змінює їх за результатами перевірки або моніторингу; забезпечує захист прав та законних інтересів споживачів товарів (послуг), які виробляються (надаються) суб?єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.

Частиною шостою статті 6 Закону України «Про державне регулювання у сфері комунальних послуг» передбачено, що НКРЕКП:

- бере участь у формуванні та реалізації державної політики у сфері теплопостачання і централізованого водопостачання та централізованого водовідведення;

- здійснює, зокрема: ліцензування господарської діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення в обсягах, що перевищують рівень, який встановлюється умовами та правилами провадження господарської діяльності (ліцензійними умовами); розроблення і затвердження ліцензійних умов і порядку контролю за їх дотриманням;

- встановлення тарифів на комунальні послуги суб?єктам природних монополій та суб?єктам господарювання на суміжних ринках, ліцензування діяльності яких здійснюється Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно з частиною першою статті 10 Закону України «Про державне регулювання у сфері комунальних послуг» тарифи на комунальні послуги формуються суб?ектами природних монополій та суб?єктами господарювання на суміжних ринках відповідно до порядків (методик), встановлених національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідно до цього Закону.

За приписами ст.17 Закону України «Про державне регулювання у сфері комунальних послуг» зазначено: Для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор: 1) приймає обов`язкові до виконання рішення з питань, що належать до його компетенції; 13) встановлює державні регульовані ціни і тарифи на товари (послуги) суб`єктів природних монополій та інших суб`єктів господарювання, що провадять діяльність на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо відповідні повноваження надані Регулятору законом, та змінює їх за результатами перевірки або моніторингу; Регулятор має право: 1) приймати рішення з питань, що належать до його компетенції, які є обов`язковими до виконання.

Поряд з цим, при встановленні або перегляді тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення НКРЕКП застосовує Порядок формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затверджений постановою НКРЕКП від 10.03.2016 № 302, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 19.04.2016 за № 593/28723 (далі - Порядок № 302), та Процедуру встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення, затверджену постановою НКРЕКП від 24.03.2016 № 364, зареєстровану в Міністерстві юстиції України 27.04.2016 за № 643/28773 (далі - Процедура № 364).

За змістом п. 3.5 Процедури № 364, НКРЕКП може звернутися до ліцензіата з метою отримання у визначений НКРЕКП строк додаткових письмових обґрунтувань та пояснень щодо наданих матеріалів, які необхідні для підтвердження розрахунків тарифів та вирішення спірних питань, що виникли при розгляді заяви про встановлення тарифів.

Розгляд заяви призупиняється на строк проведення експертизи розрахунків і обґрунтувань ліцензіата, передбаченої пунктом 3.4 цього розділу, а також на строк, передбачений абзацом першим цього пункту, про що НКРЕКП письмово повідомляє ліцензіата.

Якщо ліцензіат не надав додаткових пояснень та обґрунтувань на звернення НКРЕКП у визначений строк, розгляд заяви призупиняється до дня надходження зазначених пояснень та обґрунтувань.

У відповідності до п. 1.9 Порядку № 302 для встановлення тарифів на централізоване водопостачання та/або централізоване водовідведення ліцензіат подає до НКРЕКП у термін до 01 червня кожного року у друкованому та електронному вигляді заяву про встановлення тарифів та розрахунки тарифів за встановленими формами з підтвердними матеріалами і документами, що використовувалися для розрахунків.

Згідно п.п 1.4-1.7 Процедури № 364 розрахунки тарифів виконуються заявником відповідно до вимог чинного законодавства та надаються до НКРЕКП разом із заявою.

Рішення щодо встановлення тарифів приймаються НКРЕКП на засіданнях у формі відкритих слухань шляхом всебічного та повного з`ясування позицій усіх учасників засідань, які проводяться після розгляду наданих заявником документів, аналізу результатів фінансово-господарської діяльності заявника відповідними підрозділами НКРЕКП та підготовки їх пропозицій, і оформлюються постановами НКРЕКП.

До рішення про встановлення тарифів додається структура тарифів.

Частиною 4 статті 17 Закону № 1540-VIII встановлено, що порядки (методики) формування, розрахунку та встановлення державних регульованих цін і тарифів для суб`єктів природних монополій у сферах енергетики та комунальних послуг, а також для інших суб`єктів господарювання, що провадять діяльність на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг, затверджені Регулятором, мають бути недискримінаційними і прозорими та підлягають оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора та в офіційному друкованому виданні. При розробленні та затвердженні зазначених методик Регулятор має забезпечити, щоб суб`єкти природних монополій у сферах енергетики та комунальних послуг отримали належні стимули на коротко- та довгостроковий періоди щодо підвищення ефективності, ліквідації перехресного субсидіювання між видами діяльності та групами споживачів, сприяння ринковій інтеграції та безпеці постачання.

У разі застосування будь-якого способу державного регулювання цін порядки (методики) формування, розрахунку та встановлення тарифів повинні забезпечити покриття економічно обґрунтованих витрат, залучення необхідних інвестицій, дотримання екологічних вимог, вимог якості та безпеки, обґрунтованої прибутковості. Такі порядки (методики) повинні сприяти використанню місцевих, відновлюваних та вторинних енергетичних ресурсів, а також сприятливих до навколишнього природного середовища технологій.

З вищенаведеного випливає, що законодавцем встановлена процедура визначення розміру тарифів на надання комунальних послуг та їх структури шляхом подання ліценціатом відповідних заяв з підтверджуючими документами, за наслідком чого у регулятора виникає обов`язок проведення аналізу економічної обґрунтованості сформованих ліцензіатом статей витрат у структурі тарифів (в тому числі з метою недопущення необґрунтованого зростання тарифів до споживачів) шляхом прийняття відповідних постанов, які можуть бути оскаржені ліцензіатами з дотриманням законодавчо встановленого строку.

Як встановлювалось судом вище, листом від 24.08.2023 № 3486/11/36/02-23 ПрАТ «АК «Київводоканал» було надано до НКРЕКП заяву щодо встановлення тарифів на централізоване водопостачання та/або централізоване водовідведення на 2024 рік разом з додатками.

Крім того, позовна заява містить перелік письмових звернень НКРЕКП про надання додаткових письмових обґрунтувань та пояснень щодо наданих матеріалів, які необхідні для підтвердження розрахунків тарифів та вирішення спірних питань, що виникли при розгляді заяви про встановлення тарифів, що підтверджується листами НКРЕКП від 24.10.2023 № 11435/19.2.1/7-23, від 26.10.2023 № 11544/19.1.2/7-23, від 07.11.2023 № 11972/19.1.2/7-23, від 06.12.2023 № 13221/19.3.2/7-23, від 26.12.2023 № 14361/19.3.2/7-23, від 16.01.2024 № 543/19.3.2/7-24, від 26.02.2024 № 2082/19.3.2/7-24.

Листами від 05.03.2024 № 837/11/36/02-24 та від 22.03.2024 № 1040/11/36/02-24 ПрАТ «АК «Київводоканал» було надано інформацію та документи, що витребовувались НКРЕКП. Вказані обставини не заперечуються відповідачем.

Опрацювавши відповідну інформацію НКРЕКП направлено до позивача листи від 05.04.2024 № 3578/19.3.2/7-24 та від 09.04.2024 № 3723/19.3.2/7-24 щодо надання звіту щодо результату проведеного обов?язкового аудиту фінансової звітності за 2022 рік та актуалізованих розрахунків щодо планового нарахування відсотків та тіла кредиту в тарифах на 2024 рік.

Листами від 17.04.2024 № 1423/11/36/02-24 та від 19.04.2024 № 1477/11/26/36/02-24 ПрАТ «АК «Київводоканал» надано витребувані документи та інформацію.

На засідання НКРЕКП, яке проведено у формі відкритого слухання 28.05.2024, було розглянуто питання про прийняття постанов НКРЕКП щодо встановлення тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, зокрема для ПрАТ «АК «Київводоканал».

Після довготривалої процедури збирання документів для належного розгляду заяви позивача від 24.08.2023 НКРЕКП було прийнято постанову від 28.05.2024 № 1019 «Про встановлення тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення ПрАТ «КИЇВВОДОКАНАЛ», яким вирішено:

1. установити ПРИВАТНОМУ АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ «АКЦІОНЕРНА КОМПАНІЯ «КИЇВВОДОКАНАЛ» тарифи зі структурою, наведеною в додатку до цієї постанови:

а) на централізоване водопостачання:

споживачам, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, 9,66 грн за 1 куб. м (без податку на додану вартість);

споживачам, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, 21,42 грн за 1 куб. м (без податку на додану вартість);

б) на централізоване водовідведення:

споживачам, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, 6,79 грн за 1 куб. м (без податку на додану вартість);

споживачам, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, 17,64 грн за 1 куб. м (без податку на додану вартість).

2. Установити, що тарифи на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення застосовуються для населення на рівні тарифів, що застосовувалися станом на 24 лютого 2022 року, а саме:

на централізоване водопостачання 13,47 грн за 1 куб. м (без податку на додану вартість);

на централізоване водовідведення 11,85 грн за 1 куб. м (без податку на додану вартість).

3. Збільшення фонду оплати праці пріоритетно спрямовувати на підвищення заробітної плати виробничо-технічному персоналу.

4. Кошти, що визначені як джерела фінансування Інвестиційної програми (інвестиційного проекту) ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «АКЦІОНЕРНА КОМПАНІЯ «КИЇВВОДОКАНАЛ» на 2024 рік (амортизація та прибуток на розвиток виробництва (виробничі інвестиції)), використовувати виключно на виконання заходів схваленої Інвестиційної програми (інвестиційного проекту) ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «АКЦІОНЕРНА КОМПАНІЯ «КИЇВВОДОКАНАЛ» на 2024 рік.

5. Ця постанова набирає чинності з 01 червня 2024 року, але не раніше дня, наступного за днем її оприлюднення на офіційному вебсайті Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Разом з тим, доводи позивача про те, що НКРЕКП виключно до 31 грудня 2023 року мав встановити для ПрАТ «АК «Київводоканал» економічно обгрунтовані тарифи на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, не приймаються до уваги судом з наступних підстав.

За змістом п. 3.5 Процедури № 364 НКРЕКП може звернутися до ліцензіата з метою отримання у визначений НКРЕКП строк додаткових письмових обґрунтувань та пояснень щодо наданих матеріалів, які необхідні для підтвердження розрахунків тарифів та вирішення спірних питань, що виникли при розгляді заяви про встановлення тарифів.

Розгляд заяви призупиняється на строк проведення експертизи розрахунків і обґрунтувань ліцензіата, передбаченої пунктом 3.4 цього розділу, а також на строк, передбачений абзацом першим цього пункту, про що НКРЕКП письмово повідомляє ліцензіата.

Якщо ліцензіат не надав додаткових пояснень та обґрунтувань на звернення НКРЕКП у визначений строк, розгляд заяви призупиняється до дня надходження зазначених пояснень та обґрунтувань.

При цьому, НКРЕКП у листах зазначено, що після надання зазначених документів розгляд матеріалів буде продовжено.

Суд звертає увагу, бездіяльність (відсутність діяльності, пасивність) з боку органів влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб має місце у тому випадку, коли вони зобов?язані були прийняти рішення або вчинити дію протягом визначеного законодавством строку, але цього не зробили, і це призвело до порушення прав і свобод фізичних та/чи юридичних осіб.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 11.08.2020 у справі № 320/5970/17.

Отже, відповідачем доведено, а позивачем не спростовано наявність станом на час судового розгляду справи факту бездіяльності НКРЕКП при встановленні економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2024 рік, оскільки постановою НКРЕКП від 28.05.2024 № 1019 було встановлено для ПрАТ «АК «Київводоканал» тарифи на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2024 рік.

Крім того, судом не приймаються до уваги доводи позивача про протиправність постанови НКРЕКП від 28.05.2024 № 1019, оскільки вказана обставина не є предметом спору у межах даної адміністративної справи.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовної вимоги про визнання протиправною бездіяльність НКРЕКП щодо невстановлення для ПрАТ «АК «Київводоканал» економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2024 рік.

Позовні вимоги про зобов`язання НКРЕКП установити для ПрАТ «АК «Київводоканал» економічно обґрунтовані тарифи на 2024 рік та зобов`язання НКРЕКП подати у місячний строк, з дня вступу рішення у законну силу, звіт про виконання судового рішення, також не підлягають задоволенню, оскільки у задоволенні вищевказаної основної позовної вимоги було відмовлено судом.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, суд дійшов висновку, що у спірних правовідносинах відповідач діяв у межах вимог ст. 19 Конституції України та ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, за якими органи державної влади та органи місцевого самоврядування, в тому числі, зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також обґрунтовано.

Належних та достатніх доказів, які б доводили обґрунтованість заявленого позову, суду не надано.

За визначенням ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Достатніми, у розумінні ч. 1 ст. 76 КАС України, є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

За змістом ч. 2 вищезазначеної правової норми процесуального закону, питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Разом з тим частина перша статті 77 КАС України покладає на кожну сторону обов`язок довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов до висновку про залишення позовних вимог без задоволення.

Інших доводів, що можуть вплинути на правильність вирішення судом спору, що розглядається, матеріали справи не містять.

Враховуючи висновки суду за наслідками вирішення справи, положення ст. ст. 139, 143 КАС України, у суду відсутні підстави для вирішення питання щодо розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 2, 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.