Справа № 420/33487/24
Суддя: Аракелян М.М.
Дата ухвалення: 2025-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Аракелян М.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання незаконним та скасування припису,

ВСТАНОВИВ:

29 жовтня 2024 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 (сформована в системі «Електронний суд» 28.10.2024 року) до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, у якій представник позивача просить суд:

визнати незаконним та скасувати припис Південно-Східного Управління Державної Служби з питань праці від 09.10.2024 року № ПС/ДН/32006/0019/П;

стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями адміністративна справа розподілена на суддю Аракелян М.М.

Ухвалами суду:

- від 04.11.2024 року адміністративний позов залишено без руху;

- від 13.11.2024 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі; постановлено, що справа розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами (ст.262 КАС України); зобов`язано позивачку надати суду належним чином засвідчені копії сторінок її паспорту громадянина України та довідки про присвоєння РНОКПП.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що в період з 08.10.2024 року по 09.10.2024 року у фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 був проведений позаплановий захід державного нагляду (контроль) щодо додержання вимог законодавства у сфері праці. За результатами здійсненого заходу було складено Акт від 09.10.2024 року №ПС/ДН/32006/0019, відповідно до якого виявлено порушення законодавства, а саме: ч.1 ст. 21 КЗпП України; ч. 4 ст. 24 КЗпП України; ч. 1 ст. 10 ЗУ № 2136. На підставі Акту посадовими особами відповідача складено припис від 09.10.2024 року № ПС/ДН/32006/0019/П, відповідно до якого: зобов`язано позивача усунути порушення/забезпечити додержання норм законодавства про працю): 1) « 1.1. Трудовий договір не укладено між працівником і роботодавцем», 2) «Працівників допущено до роботи не після укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням роботодавця, та повідомлення Державної податкової служби про прийняття працівника на роботу», 2) « 2.16. Заробітна плата не виплачена працівнику на умовах, визначених трудовим договором». Позивач не погоджується із зазначеним приписом, вважає його незаконним та таким , що підлягає скасуванню. Позивач зазначає, що підставо перевірки згідно направлення про її проведення слугувало звернення фізичної особи про порушення, що спричинили шкоду її правам від 23.09.2024. Тож, позивач вважає, що позаплановий захід державного нагляду (контролю) міг проводитися лиши з тих обставин, які за зверненням скаржника порушують його права та міг проводитися лише стосовно того об`єкту, якого стосується скарга, а саме: магазин 33м2 у м. Павлоград по вул. Горького 135А. Також, позивач посилається на те, що в силу ч. 8 ст. 7 Закону № 887-V припис повинен обов`язково містити підпис посадової особи органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку, однак у оскаржуваному приписі відсутні усі підписи посадових осіб відповідача. Крім того, відповідач вказує, що під час проведення перевірки ФОП ОСОБА_1 не була присутня. Під час проведення перевірки не було встановлено факту наявності неукладених договорів між працівниками та роботодавцем. З матеріалів перевірки не зрозуміло стосовно яких саме працівників Відповідачем було встановлено порушення. Зазначення в Акті перевірки та в оскаржуваному приписі щодо порушень виплати заробітної плати є безпідставними, оскільки ґрунтуються на тому, що накази про призупинення трудового договору є незаконними, при цьому вказані накази оскаржені не були та були прийнятті на підставі заяв самих працівників.

03.12.2024 року представник позивача надав копії паспорту та ідентифікаційного коду позивача.

04.12.2024 року відповідач подав відзив на позов, у якому просить відмовити у задоволенні позовної вимог та зазначає, що Державною службою України з питань праці було направлено до Південного-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці звернення ОСОБА_2 для розгляду та вжиття заходів реагування, враховуючи інформацію викладену у зверненні. 07.10.2024 видано Наказ про проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю). На підставі наказу оформлено направлення на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 08.10.2024 року. З 08.10.2024 по 09.10.2024 проведено позаплановий захід зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки у позивача з питань оплати праці в частині нарахування та виплати заробітної плати на умовах, визначених трудовим договором, з питань виплати грошової компенсації відповідно до ст. 24 Закону України «Про відпустки» у разі звільнення, з питань виявлення неоформлених трудових відносин та з питань законності припинення трудових договорів. В ході перевірки було встановлено, що ФОП ОСОБА_1 довіреністю від 01.10.2024 строком на один рік, уповноважено Черкалецьку Олену Ігорівну представляти інтереси в органах державної влади, в тому числі в Державної служби України з питань праці. На виконання вимоги про надання документів від 08.10.2024, ОСОБА_3 надала необхідний пакет документів. Під час проведення перевірки були опитані працівники . Так, ОСОБА_4 , надала пояснення, що працює з квітня 2024 року, при цьому в повідомленні про прийняття працівника на роботу зазначена дата 21.08.2024. Під час перевірки документів прізвище працівника не знайдено, то встановити факт перебування зазначеної особи в трудових відносинах з позивачем не виявилось можливим. Представник позивача пояснила, що позивач орендує приміщення, тому відповідачем було надіслано запит до вказаного орендодавця задля підтвердження факту наявності договорів оренди та площі орендованого приміщенню. Однак, відповідь не надійшла. Відтак, трудовий договір не укладено між працівником і роботодавцем. Працівників допущено до роботи не після укладення трудового договору оформленого наказом чи розпорядження роботодавця. Також, перевіркою встановлено, що заробітну плату не виплачено працівнику на умовах визначених трудовим договором. До перевірки додано накази про призупинення трудових договорів з підстав часткового призупинення діяльності ФОП ОСОБА_1 , при цьому жодних підтверджуючих документів не надано. Окремо зазначено, що у законі немає прямої вказівки, що Припис повинен бути підписаний усіма інспекторами. Міжрегіональне управління має право здійснювати перевірку як за адресою, зазначеною в скарзі, так і за адресою, що внесена до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Розглянувши у письмовому провадженні наявні матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, що мають значення для вирішення справи, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що Державною службою України з питань праці було направлено до Південного-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці звернення ОСОБА_2 для розгляду та вжиття заходів реагування, враховуючи інформацію викладену у зверненні (а.с.46), а також 02.10.2024 року надано погодження проведення позапланового заходу державного нагляду/контролю стосовно ФОП ОСОБА_1 .

Згідно Погодження (а.с.105-106) звернуто увагу відповідача, що під час проведення заходів розглядаються питання, викладені у зверненні та з урахуванням обмежень, визначених ч.1 ст.16 ЗУ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану».

Як убачається із скарги ОСОБА_2 від 22.09.2024 року (а.с.44-45), він поскаржився на те, що у магазині « НОМЕР_1 » за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема, працівники не оформлені ні офіційно, ні за договором; він не був ознайомлений із наказами про прийняття на роботу та з наказом про звільнення; адміністрація магазину не йде на контакт з питання виплатити йому відпрацьований час (решта доводів скарги не стосується компетенції Держпраці).

Просить провести перевірку вказаного магазину та посприяти йому у виплаті зароблених коштів.

Посадовими особами Південного-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці з питань праці відповідно до наказу № 648/ПС-ЗК від 07.10.2024, направлення №ПС/1/17704-24 від 08.10.2024 року, в період з 08.10.2024 року по 09.10.2024 року проведено позапланову перевірку ФОП ОСОБА_1 на предмет здійснення заходу: з питань оплати праці в частині нарахування та виплати заробітної плати на умовах, визначених трудовим договором, з питань виплати грошової компенсації відповідно до ст. 24 Закону України «Про відпустки» у разі звільнення, з питань виявлення неоформлених трудових відносин та з питань законності припинення трудових договорів за двома адресами здійснення позивачкою господарської діяльності:

- АДРЕСА_2 , магазин « НОМЕР_1 »;

- АДРЕСА_3 , магазин « НОМЕР_1 ».

Копія направлення отримана представником позивача Черкалецькою О.І. 08.10.2024 року, про що свідчить її особистий підпис на копії направлення.

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері праці в ФОП ОСОБА_1 складено акт від 09.10.2024 року №ПС/ДН/32006/0019 (далі акт), яким зафіксовано порушення вимог законодавства про працю.

На останній сторінці акту наявний особистий підпис представника позивача про ознайомлення.

На підставі висновків акту Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці винесено припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю №ПС/ДН/32006/0019 від 09.10.2024 року, яким зобов`язано ФОП ОСОБА_1 усунути наведені у ньому порушення, а саме:

1) « 1.1. Трудовий договір не укладено між працівником і роботодавцем (роботодавцем фізичною особою) в порушення ч. 1 ст. 21 КЗпП»;

2) « 1.7. Працівників допущено до роботи не після укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням роботодавця, та повідомлення Державної податкової служби про прийняття працівника на роботу, в порушення ч. 4 ст. 24 КЗпП»;

3) « 2.16. Заробітна плата не виплачена працівнику на умовах, визначених трудовим договором, в порушення ч. 1 ст. 10 ЗУ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану».

Припис містить примітку про обов`язок позивача надати відповідачу письмове повідомлення про виконання припису з долученням копій первинних документів за підписом уповноваженої особи об`єкта відвідування.

Уповноважена особа суб`єкта господарювання з приписом ознайомилась та його примірник отримала 09.10.2024, про що свідчить особистий підпис на останній сторінці припису.

Не погодившись з цим приписом, позивач звернулася до суду з позовом.

Вирішуючи спір, суд виходить з наступного.

Статтею 19 Конституції України визначено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V).

Згідно статті 1 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) це - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом. Відповідно до частини 5 статті 2 Закону № 877-V, заходи контролю здійснюються органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами, зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом (стаття 3 Закону № 877-V).

Згідно з приписами частини 4 статті 4 Закону № 877-V, виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Відповідно до частини першої статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України 11.02.2015 №96 затверджено Положення про Державну службу України з питань праці (далі Положення №96), згідно з яким Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України - Міністра економіки, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Згідно з п. 7 Положення №96 Держпраці здійснює свої повноваження Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.

Підстави для здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) визначені частиною першою статті 6 Закону № 877-V.

Зокрема, згідно абзацу п`ятого вказаної норми, підставою для здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Як було встановлено під час розгляду справи, підставою для здійснення відповідачем позапланового заходу нагляду (контролю) стало звернення фізичної особи ОСОБА_2 у вигляді скарги щодо неоформлення трудових відносин та невиплати йому заробітної плати.

Згідно абзацу 5 частини 1 ст.6 Закону №877-V та з урахуванням Наказу Міністерства економіки України від 16.06.2023 № 5782 «Про здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) протягом періоду воєнного стану» відповідачем одержано лист-погодження Державної служби України з питань праці на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю).

На основі отриманого погодження, Міжрегіональним управління видано наказ про здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у формі перевірки ФОП ОСОБА_1 від 07.10.2024 № 648/ПС-ЗК та направлення на проведення позапланового заходу від 08.10.2024 № ПС/1/17704-24.

Таким чином, суд дійшов висновку, що у Південно-Східного міжрегіонального управління були належні правові підстави для реалізації своєї компетенції на здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) щодо ФОП ОСОБА_1 .

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Суд зауважує, що підприємець може здійснювати свою діяльність або вдома (за адресою прописки), або в іншому власному/орендованому приміщенні/офісі.

Так, місце здійснення господарської діяльності позивача: АДРЕСА_4 , магазин « НОМЕР_1 » та АДРЕСА_5 , магазин « НОМЕР_1 », що позивачем не заперечується.

Скарга заявника стосувалася магазину ФОП ОСОБА_1 та порушень у магазині « 33м2», що розташований за адресою: АДРЕСА_4 .

При цьому, з положень Закону №877-V випливає, що позапланова перевірка здійснюється саме щодо суб`єкта господарювання за адресою його місцезнаходження або відокремленого підрозділу.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.7 ЗУ №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У ч.ч.11, 12 ст.4 ЗУ №877-V вказано, що плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи. Перед початком здійснення державного нагляду (контролю) посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить запис до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу у суб`єкта господарювання).

Відповідно до ч.1 ст.7 ЗУ №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Згідно з положеннями ч.4 ст.7 ЗУ №877-V на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Відповідно до ч.5 ст.7 ЗУ №877-V перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Відсутні належні, достовірні та допустимі докази недотримання відповідачем вказаного вище обов`язку. Як зазначено вище, суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили вказані вище документи. Однак, згідно зі встановленими обставинами справи, позивач в особі її представника допустив відповідача до здійснення вказаного вище позапланового заходу.

Згідно з ч.6 ст.7 ЗУ №877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

За результатом оцінки наданим сторонами доказам суд констатує таке:

- відповідач вийшов за межі предмету перевірки, розглянувши питання, які взагалі не торкалися саме суб`єкта звернення (скарги) ОСОБА_2 ;

- відповідач вдався у межах позапланової перевірки за скаргою ОСОБА_2 до оцінки законності оформлення трудових відносин позивача з зовсім іншими особами, за адресою здійснення позивачем господарської діяльності, яка взагалі не вказувалася у скарзі суб`єкта звернення;

- в Акті позапланового заходу відсутні будь-які дані стосовно перевірки обставин дотримання трудового законодавства саме щодо суб`єкта звернення ( ОСОБА_2 ). Натомість, зазначено, що під час перевірки документів прізвище заявника не знайдено, тому встановити факт перебування його у трудових відносинах з ФОП ОСОБА_1 не вбачається можливим.

З цих підстав суд не досліджує правильність висновків відповідача стосовно допущених порушень трудового законодавства у відношенні інших осіб, які були опитані в ході позапланового заходу

З цих мотивів суд не вбачає доведеності порушень з боку позивача, а відтак не вбачає обов`язку у виконанні вимоги оскаржуваного припису щодо усунення порушень ч. 1 ст. 21 КЗпП, ч. 4 ст. 24 КЗпП, а також ч. 1 ст. 10 Закону № 2136-IX, який є протиправним та підлягає скасуванню.

Решта доводів та заперечень на висновки суду по суті справи не впливають. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Згідно із ч.ч.1,2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем законність оскаржуваного припису не доведена, а його доводи суд відхиляє з вищенаведених мотивів.

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню повністю.

Згідно ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Позивачем сплачено судовий збір за подання даного позову у сумі 968,96грн., ці витрати суд покладає на відповідача згідно ч.1 ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 139, 241-246, 250, 255, 260, 262, 295, 297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання незаконним та скасування припису - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 09.10.2024 року № ПС/ДН/32006/0019/П про усунення виявлених порушень законодавства про працю.

Стягнути з Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці за рахунок бюджетних асигнувань на користь Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору у сумі 968(дев`ятсот шістдесят вісім)грн. 96коп.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та в строки, встановлені ст.ст. 293, 295 КАС України, до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та в строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Учасники справи:

Позивач: Фізична особа підприємець ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ; адреса: АДРЕСА_6 ).

Відповідач: Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці (; адреса: вул. Коксохімічна, буд.1, м. Дніпро, 49064).

Суддя М.М. Аракелян