Справа № 522/1321/25-Е
Суддя: Градовський Ю.М.
Дата ухвалення: 2025-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

07 серпня 2025 р.м. ОдесаСправа № 522/1321/25-Е

Суддя П`ятого апеляційного адміністративного суду Градовський Ю.М., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Приморського районного суду м.Одеси від 15 травня 2025р. по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

У січні 2025р. ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ІНФОРМАЦІЯ_3 , у якому просив:

- скасувати постанову ІНФОРМАЦІЯ_4 від 17.01.2025р. №Юр/176/1, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення ч.3 ст.210-1 КУпАП. та закрити провадження у справі.

Рішенням Приморського районного суду м.Одеси від 15 травня 2025р. адміністративний позов задоволено.

Скасовано постанову ІНФОРМАЦІЯ_3 від 17.01.2025р. №Юр/176/1 та закрито провадження по справі про адміністративне правопорушення.

Не погодившись із даним судовим рішенням, ІНФОРМАЦІЯ_5 подав апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду скасувати та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні адміністративного позову.

Крім того, скаржником заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору по даній справі та про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Розглянувши клопотання про відстрочення сплати судового збору, суддя вважає за необхідне відмовити у відстроченні сплати судового збору з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, та єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити. Отже, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст.ст.73,74 КАС України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, для застосування судом положень ч.1 ст.133 КАС України повинні бути відповідні правові підстави, в іншому ж випадку, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001р. у справі «Креуз проти Польщі», вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Суддя зауважує, що апелянтом не надано доказів на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору по даній справі, відтак відсутні підстави для відстрочення сплати судового збору.

Отже, у відповідності до п.1 ч.5 ст.296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

У відповідності до правової позиції Великої Палати Верховного Суду викладеної у постанові від 18.03.2020р. по справі за №543/775/17, розмір судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору за подання позовної заяви становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 2 п.3 ч.3 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 908,4грн., то суддя вважає за необхідним залишити апеляційну скаргу без руху для надання строку для сплати судового збору.

Враховуючи приписи п.1 ч.5 ст.296 КАС України та положення ст.4 ЗУ «Про судовий збір» до апеляційної скарги повинно бути додано належним чином оформлений документ про сплату судового збору (квитанцію, платіжне доручення, довідку, засвідчену підписом контролера та скріплену печаткою установи банку у разі коли сплата судового збору здійснюється шляхом перерахування коштів з рахунка вкладника, відкритого в установі банку, тощо) у розмірі 908,4грн.. Платіжні реквізити для перерахування судового збору: рахунок отримувача коштів ГУК в Од.обл./Приморський р-н/22030101; код отримувача (ЄДРПОУ) 37607526; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача UA1015758; код класифікації доходів бюджету 22030101 «Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)», відомча ознака: « 81» (Апеляційні адміністративні суди).

Щодо клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч.3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутись до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначаються ст.286 КАС України.

Відповідно до ч.4 ст.286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Відповідно до ч.1 ст.295 КАС України якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно ч.2 ст.295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя зазначає, що оскільки ст.286 КАС України передбачено спеціальний, усічений строк апеляційного оскарження, який становить 10 днів, а тому строк, протягом якого особа, відповідно до ч.2 ст.295 КАС України, вправі вимагати поновлення строку апеляційного оскарження у зв`язку з несвоєчасним отриманням рішення суду, також не повинен перевищувати 10 днів.

Як встановлено суддею, рішення Приморського районного суду м.Одеси проголошене 15 травня 2025р..

При цьому, із апеляційною скаргою відповідач звернувся до суду 22 липня 2025р., тобто з пропуском 10-денного строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування пропуску строку апелянт посилається на те, що оскаржуване рішення суду йому було вручене 6.06.2025р..

Разом з цим, доказів, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції скаржником до апеляційного суду не надано.

Суддя зауважує, що матеріали адміністративної справи №522/1321/25-Е знаходяться в суді першої інстанції, а тому суд позбавлений можливості перевірити дату вручення копії судового рішення учасникам справи.

Окрім того, суддя вказує, що навіть якщо спірне рішення суду першої інстанції Приморським РТЦКСП м.Одеси отримане 6.06.2025р., а тому останнім днем строку на апеляційне оскарження відповідно до ч.2 ст.295 КАС України є 16.06.2025р..

Обґрунтування щодо пропуску строку на апеляційне оскарження з моменту отримання рішення суду першої інстанції до моменту звернення із апеляційною скаргою ІНФОРМАЦІЯ_5 не наведено.

З огляду на викладене, суддя вказує, що апелянту необхідно подати до суду клопотання про поновлення строку із зазначенням поважних причин пропуску такого строку, докази на підтвердження дати отримання рішення суду першої інстанції.

Згідно з ч.2 ст.298 КАС України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.296 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до ч.6 ст.18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення ст.169 цього Кодексу (залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви).

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.160,161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, протягом якого потрібно усунути недоліки.

Відтак, вказані недоліки апеляційної скарги мають бути усуненні шляхом подання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, доказів на підтвердження дати отримання рішення суду першої інстанції, документу про сплату судового збору у розмірі 908,4грн..

Згідно з п.4 ч.1 ст.299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст.169,286,296,298,299 КАС України, суддя

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без руху.

Надати апелянту строк протягом 10 днів з дня вручення вказаної ухвали для усунення зазначених недоліків.

У разі не подачі заяви про поновлення строку, або вказані причини у заяві будуть визнані неповажними, судова колегія відмовить у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя П`ятого апеляційного

адміністративного суду Ю.М. ГРАДОВСЬКИЙ