Справа № 826/13869/16
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2025-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОлійника В. М.
за участі секретаря судового засіданняВасіної Н.В.
представника позивача представника відповідача Малярчука Ю.Б. Глоби А.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою публічного акціонерного товариства "Укргазвидобування" до Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області, треті особи: товариство з обмеженою відповідальністю "Фірма "ХАС", Спеціалізована антикорупційна прокуратура про визнання протиправними дій та бездіяльності,-
02 вересня 2016 року публічне акціонерне товариство «Укргазвидобування» звернулось до суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області, треті особи: товариство з обмеженою відповідальністю «Фірма «ХАС», Спеціалізована антикорупційна прокуратура Генеральної прокуратури України, в якій, з урахуванням заміни відповідача на його правонаступника та заяви про зміну предмету позову від 21.02.2018 року, просить суд:
- визнати протиправними дії Гадяцької об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Полтавській області України (Котелевське відділення) по винесенню (формуванню) та надсиланню (врученню) товариству з обмеженою відповідальністю «Фірма «ХАС», яке є відповідальним за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну інвестиційну та виробничу діяльність №60 від 04.02.2004 року, податкової вимоги №264-17 від 16.06.2016 року;
- визнати протиправною бездіяльність Гадяцької об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Полтавській області України (Котелевське відділення) щодо не здійснення у період з дня виникнення податкового боргу до 16.06.2016 року заходів з погашення податкового боргу товариства з обмеженою відповідальністю «Фірма «ХАС», яке було відповідальним за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну інвестиційну та виробничу діяльність №60 від 04.02.2004 року.
В обґрунтування позову представник позивача зазначив, що між ПАТ «Укргазвидобування» та товариством з обмеженою відповідальністю «Фірма «ХАС» укладено договір про спільну інвестиційну та виробничу діяльність №60 від 04.02.2004 року.
А отже, особою уповноваженою на сплату податків, які виникають за операціями, що виконуються в межах Договору, є ТОВ «Фірма «ХАС».
На адресу публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» надійшли матеріали подання Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області від 16.08.2016 року щодо стягнення грошових коштів з рахунків позивача за податковим боргом, який виник за Договором. Додатково додано корінець податкової вимоги №264-17 від 16.06.2016 року.
ТОВ Фірма «ХАС», як оператор спільної діяльності, станом на 30.03.2016 року мала податковий борг з рентної плати за користування надрами (Котелевське відділення Гадяцької ОДІ) в сумі 33 740 017,70 грн., що підтверджується рішенням про розстрочення податкового боргу від 30.03.2016 року №64/13.
На підставі рішення про розстрочення податкового боргу, позивач вважає, що відповідач надіслав податкову вимог ТОВ «Фірма «ХАС», як уповноваженій за Договором особі ще до 30.03.2016 року, крім того, податкова вимога не є відкликаною.
Публічне акціонерне товариство «Укргазвидобування» вважає протиправними дій ГУ ДПС у Полтавській області по винесенню (формуванню) та надсиланню (врученню) ТОВ «Фірма «ХАС», яке є відповідальним за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну інвестиційну та виробничу діяльність №60 від 04.02.2004, податкової вимоги №264-17 від 16.06.2016; протиправною бездіяльність ГУ ДПС у Полтавській області щодо не здійснення у період з дня виникнення податкового боргу до 16.06.2016 заходів з погашення податкового боргу ТОВ «Фірма «ХАС», яке є відповідальним за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну інвестиційну та виробничу діяльність №60 від 04.02.2004, у зв`язку з чим представник позивача звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з цим позовом.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 жовтня 2018 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 січня 2019 року, адміністративний позов задоволено повністю.

Визнано протиправними дії ГУ ДПС у Полтавській області по винесенню (формуванню) та надсиланню (врученню) ТОВ «Фірма «ХАС», яке є відповідальним за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну інвестиційну та виробничу діяльність №60 від 04.02.2004, податкової вимоги №264-17 від 16.06.2016.

Визнано протиправною бездіяльність ГУ ДПС у Полтавській області щодо не здійснення у період з дня виникнення податкового боргу до 16.06.2016 заходів з погашення податкового боргу ТОВ «Фірма «ХАС», яке є відповідальним за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну інвестиційну та виробничу діяльність № 60 від 04.02.2004.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 січня 2019 року апеляційну скаргу Гадяцької об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Полтавській області України - залишено без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.10.2018 року - без змін.

Постановою Верховного Суду від 19 жовтня 2021 року касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області задоволено частково та постановлено:

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 жовтня 2018 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 січня 2019 року у справі № 826/13869/16 скасувати, а справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 листопада 2021 року справу прийнято до провадження.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України № 2825-ІХ справу передано для подальшого розгляду до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31 січня 2025 року, адміністративну справу №826/13869/16 передано на розгляд судді Олійнику В.М.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 лютого 2025 року справу прийнято до провадження суддею Олійником В.М.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 квітня 2025 року визначено здійснювати подальший розгляд адміністративної справи №826/13869/16 за позовом публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» до Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області, треті особи: товариство з обмеженою відповідальністю «Фірма «ХАС», Спеціалізована антикорупційна прокуратура Генеральної прокуратури України про визнання протиправними дій та бездіяльності за правилами загального позовного провадження.

25 квітня 2025 року на адресу суду через систему "Електронний суд" від представника Головного управління ДПС у Полтавській області надійшли додаткові пояснення вх.№21736/25, в яких представник відповідача у зв`язку з призначенням справи до розгляду у відкритому судовому засіданні надає до суду додаткові пояснення та зазначає наступне.

Відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права , викладені в постановах Верховного Суду.

При розгляді Верховним Судом аналогічної категорії справ, суд касаційної інстанції сформував позицію в частині застосування аналогічних норм матеріального та процесуального права за даних правовідносин та обставин справи.

Верховний Суд в постанові від 18.12.2024 року по справі №826/12944/16 за позовом ПАТ «Укргазвидобування» до Полтавської ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області, третя особа ТОВ «Надра Геоцентр» про визнання протиправними дій та бездіяльності вказав, що згідно з підпунктом 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строк.

У вказаних правовідносинах розглядається питання правомірності дій та бездіяльності податкового органу саме по відношенню до ТОВ «Надра Геоцентр», як відповідальної особи за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору №265-12 та не ставиться питання про відповідальність позивача.

Аналогічна правова позиція викладена також і в постановах Верховного Суду від 04 листопада 2021 року у справі №826/13860/16 (адміністративне провадження №К/9901/53748/18), від 29 липня 2022 року у справі №826/14125/16 (адміністративне провадження №к/9901/67552/18), але не виключно.

Крім цього, як наголошено в постанові Верховного Суду від 11 січня 2023 року у справі №826/10259/16 (касаційне провадження № К/9901/41733/18) обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

12 травня 2025 року на адресу суду від представника публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» надійшли пояснення вх.№24647/25, в яких представник позивача зазначає наступне.

Відповідач у спірний період володів інформацією про наявність у «спільної діяльності» майна, яке могло бути описане у податкову заставу.

ТОВ Фірма «ХАС», як оператором спільної діяльності, подавалися відповідачу податкові розрахунки з рентної плати за користування надрами, якими декларувалися податкові зобов`язання із вказаного податку. У розрахунках з рентної плати, крім податкового зобов`язання за відповідний звітний період відображалися і обсяги видобутих вуглеводнів (природний газ, газовий конденсат) - майно, яке є результатом спільної діяльності, та яке відповідач міг описати у податкову заставу.

Крім того, обставини щодо наявності у «спільної діяльності» майна, яке могло бути описане у податкову заставу встановлені судовими рішеннями, які набрали законної сили, зокрема, у справі №826/10253/16 за позовом АТ «Укргазвидобування» до Гадяцької ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області про визнання протиправним та скасування рішення, у справі №826/13866/16 за позовом АТ «Укргазвидобування» до Карлівської ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області про визнання протиправними дій та бездіяльності, у справі №826/10257/16 за позовом АТ «Укргазвидобування» до Карлівської ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області про визнання протиправним та скасування рішення.

Спільна діяльність за договором з ТОВ Фірма «ХАС» здійснювалася з метою видобутку та реалізації вуглеводнів, а тому відповідно до пункту 92.1 статті 92 Податкового кодексу України, у випадку опису у податкову заставу видобутих в рамках спільної діяльності вуглеводнів (готова продукція, товар), їх відчуження могло здійснюватися лише за умови відчуження за кошти за цінами, що не є меншими за звичайні, та за умови, що кошти від такого відчуження будуть направлені в повному обсязі в рахунок виплати заробітної плати, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та/або погашення податкового боргу. У випадку ж опису іншого майна, яке не є готовою продукцією (майно, яке використовувалось для «виробництва») - лише за погодженням із відповідачем.

Оскільки договір про спільну діяльність не передбачав можливість найму працівників (у кожного із учасників договору були власні наймані працівники, яким кожен з учасників здійснював виплату заробітної плати та сплату єдиного соціального внеску за рахунок власних коштів), то у «спільної діяльності» був відсутній обов`язок щодо виплати заробітної плати і сплати єдиного соціального внеску.

За таких обставин, у випадку опису у податку заставу вуглеводнів, які видобувалися в рамках договору про спільну діяльність, ТОВ Фірма «ХАС», як оператор спільної діяльності, зобов`язане було кошти, отримані від їх реалізації направляти виключно на погашення податкового боргу.

Натомість, нездійснення відповідачем у спірний період визначених Податковим кодексом України заходів з погашення податкового боргу сприяло нарощенню ТОВ "Фірма "ХАС" податкового боргу за договором про спільну діяльність, сприяло вільному відчуженню останнім майна «спільної діяльності», яке могло бути описане у податкову заставу та грошові кошти від реалізації якого платником податків мали бути направлені на погашення податкового боргу або, яке у подальшому могло бути реалізоване самим відповідачем в рахунок погашення податкового боргу за рішенням суду, а також сприяло вільному «виведенню» зі спільної діяльності грошових коштів, які могли бути направлені відповідачем за відповідним рішенням суду на погашення податкового боргу.

Вироком Солом`янського районного суду м. Києва від 12.08.2016 року в справі №760/13369/16-к по обвинуваченню директора Товарної біржі «Центр» в участі у злочинній організації, створеній з метою заволодіння коштами ПАТ «Укргазвидобування» у розмірі 1 613 224 251,69 грн. та в участі у злочинах, вчинюваних такою організацією встановлено здійснення ТОВ Фірма «ХАС» відчуження природного газу, видобутого в рамках ДСД №60 на фіктивних аукціонах суб`єктам господарювання, підконтрольним керівникам та учасникам злочинної організації за цінами, які є істотно нижчими за ринкові.

Відповідно до вироку Солом`янського районного суду м. Києва від 12.08.2016 року в справі №760/13369/16-к обвинувачений, будучи директором Товарної біржі «Центр» здійснював виготовлення завідомо неправдивих аукціонних свідоцтв.

Згідно з цим вироком обвинувачений визнав свою вину у вчиненні інкримінованих йому злочинів та надав суду згоду на призначення покарання, узгодженого в угоді про визнання винуватості від 02.08.2016 року, укладеній між обвинуваченим та прокурором.

Наразі ж відповідач, допустивши протиправну бездіяльність, намагається, всупереч положенням Податкового кодексу України, здійснити погашення суми податкового боргу, що рахується за договором про спільну діяльність, виключно за рахунок позивача (грошові кошти на рахунках ТОВ "Фірма "ХАС" та «спільної діяльності» відсутні) чим, в свою чергу, приховує свою бездіяльність щодо погашення податкового боргу, показавши, як вже зазначалося, за рахунок позивача, ефективність проведеної роботи по стягненню податкової заборгованості та відсутність негативних наслідків для бюджету.

20 травня 2025 року на адресу суду через систему "Електронний суд" від представника Головного управління ДПС у Полтавській області надійшли додаткові пояснення вх.№26181/25, в яких представник відповідача щодо позовної вимоги про визнання протиправними дій з винесення (формування) та надсилання (вручення) ТОВ «Фірма «ХАС», яке було відповідальним за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну інвестиційну та виробничу діяльність від 04.02.2004 №60, податкової вимоги від 16.06.2016 № 264-17, зазначає наступне.

Згідно пунктів 59.1, 59.3, 59.4 статті 59 Податкового кодексу України у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Податкова вимога надсилається не раніше першого робочого дня після закінчення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання. Податкова вимога повинна містити відомості про факт виникнення грошового зобов`язання та права податкової застави, розмір податкового боргу, який забезпечується податковою заставою, обов`язок погасити податковий борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк, попередження про опис активів, які відповідно до законодавства можуть бути предметом податкової застави, а також про можливі дату та час проведення публічних торгів з їх продажу.

Податкова вимога надсилається також платникам податків, які самостійно подали податкові декларації, але не погасили суми податкових зобов`язань у встановлені цим Кодексом строки, без попереднього надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Спірна податкова вимога направлялась на податкову адресу ТОВ "Фірма "ХАС", а не на адресу позивача, адже стосувалася виключно ТОВ "Фірма "ХАС", як особи, яка є уповноваженою за Договором № 60.

Відтак, не зрозумілим є, яким чином податкова вимога №264-17 порушує права позивача, як самостійного суб`єкта господарювання, який жодним чином не має відношення до декларування та сплати зобов`язань з плати за користування надрами в рамках Договору про спільну діяльність №60.

Крім того, докази сплати ТОВ "Фірма "ХАС" податкового боргу, як відповідальною особою за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання договору про спільну діяльність, відсутні.

Позивачем не надано доказів, що вказана податкова вимога була направлена саме на адресу АТ «Укргазвидобування» та стосувалася саме його прав.

Щодо розстрочення, представник відповідача зазначив наступне.

Станом на дату надання розстрочень грошових зобов`язань та податкового боргу діяв Порядок розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань та податкового боргу платників податків, затверджений наказом Міндоходів від 10.10.2013 №574 зареєстрований в Міністерстві юстиції України 31.10.2013 за №1853/24385.

Відповідно до пункту 1.9 Порядку №574 строк дії розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання починається з дати, визначеної законом для сплати податку, збору, платежу, які передбачено розстрочити (відстрочити), та закінчується датою, зазначеною у договорі, за винятком випадків дострокового погашення такого грошового зобов`язання.

Строк дії розстрочення (відстрочення) податкового боргу починається з дати прийняття органом доходів і зборів рішення про розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання (податкового боргу) та закінчується датою, зазначеною у договорі про розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання (податкового боргу), за винятком випадків дострокового погашення такого податкового боргу.

Крім цього, вказаним Порядком затверджено зразок договору про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу).

Відповідно до Розділу ІІ даного договору, орган доходів і зборів має право розстрочені (відстрочені) суми грошових зобов`язань (податкового боргу) та суми нарахованих процентів, що залишилися не сплаченими на день прийняття рішення про скасування розстрочення (відстрочення), стягувати у встановленому законодавством для стягнення податкового боргу порядку.

Таким чином, з розділу договору та з урахуванням вимог статті 100 Податкового кодексу України та Порядку №574, відповідач, як орган доходів та зборів, мав право стягувати у порядку встановленому законодавством для стягнення податкового боргу заборгованість, що виникла, у зв`язку з несплатою ТОВ "Фірма "ХАС", лише за умови прийняття рішення про скасування рішень про надання попередніх розстрочень сплати грошових зобов`язань.

24 червня 2025 року на адресу суду через систему "Електронний суд" від представника Головного управління ДПС у Полтавській області надійшли додаткові пояснення вх.№33437/25, в яких представник відповідача додатково зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, ТОВ "Фірма "ХАС", як уповноважена особа за Договором про спільну діяльність №60 від 04.02.2004, за місцем обліку в період з січня 2015 року по березень 2016 року зверталося до відповідача із заявами та зверненнями про розстрочення грошових зобов`язань задекларованих у податковій звітності та розстрочення податкового боргу.

Вказані заяви та звернення були розглянуті та відповідно до рішень ДФС України та договорів розстрочення, укладених з Гадяцької ОДПІ на виконання вказаних рішень, ТОВ "Фірма "ХАС", як уповноважена особа за Договором про спільну діяльність №60 від 04.02.2004, надано розстрочення задекларованих грошових зобов`язань та податкового боргу в порядку, встановленому статтею 100 Податкового кодексу України та Порядку розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань та податкового боргу платників податків, затвердженого наказом Міндоходів від 10.10.2013 №574 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31.10.2013 за № 1853/24385.

У силу пункту 100.6 статті 100 Податкового кодексу України, розстрочені суми грошових зобов`язань або податкового боргу (в тому числі окремо - суми штрафних (фінансових) санкцій) погашаються рівними частками починаючи з місяця, що настає за тим місяцем, у якому прийнято рішення про надання такого розстрочення.

Однак, ДФС України рішення про надання розстрочень не скасовувались.

Також, відсутні в матеріалах справи судові рішення, якими скасовано рішення ДФС України про надання розстрочень, а тому в період дії договорів про надання розстрочень та чинності відповідних рішень ДФС України про надання розстрочень зобов`язань (податкового боргу), а саме: з січня 2015 року по травень 2016 року, Гадяцька ОДПІ правомірно керувалася чинними договорами та не мала правових підстав стягувати з ТОВ "Фірма "ХАС" наявний податковий борг за рахунок коштів наявних у банківських установах.

Спірна податкова вимога направлялась на податкову адресу ТОВ "Фірма "ХАС", а не на адресу позивача, адже стосувалася виключно ТОВ "Фірма "ХАС", як особи, яка є уповноваженою за Договором № 60.

Докази сплати ТОВ "Фірма "ХАС" податкового боргу, як відповідальною особою за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання договору про спільну діяльність, відсутні.

24 липня 2025 року на адресу суду через систему "Електронний суд" від представника Головного управління ДПС у Полтавській області надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи вх.№39025/25, в якому представник відповідача просить, враховуючи приписи частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при ухваленні рішення по справі врахувати позицію викладену в постанові Верховного Суду від 27.06.2025 року в справі №826/14377/16, в якій підтримано позицію контролюючого органу.

Протягом судового розгляду справи треті особи належним чином повідомлялись про дату, час та місце проведення судових засідань та про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом.

Спеціалізована антикорупційна прокуратура повідомлялась про судові засідання в її електронний кабінет, що підтверджується довідками про доставку електронного листа, які містяться в матеріалах справи. Спеціалізована антикорупційна прокуратура протягом розгляду справи з будь-якими заявами, клопотаннями та поясненнями до суду не зверталась.

На юридичну адресу товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "ХАС" рекомендованим листом засобами Укрпошти направлялися ухвали суду та повістки про виклик у судове засідання. Однак, відповідно до повідомлень відділення Укрпошти "адресат відсутній за вказаною адресою". Відповідно до вимог ч. 11 ст. 126 КАС України, товариство належним чином повідомлене про дату, час та місце розгляду справи. Товариство з обмеженою відповідальністю "Фірма "ХАС" з будь-якими заявами, клопотаннями та поясненнями до суду не зверталось.

Останнє судове засідання по справі відбулося 29 липня 2025 року о 10 годині 00 хвилин.

У судовому засіданні в режимі відеоконференції прийняв участь представник позивача, який просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Також у судовому засіданні в режимі відеоконференції прийняв участь представник відповідача, який просив відмовити в задоволенні адміністративного позову.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.

Між Дочірньою компанією "Укргазвидобування" Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України", як Стороною 1 та ТОВ "Фірма "ХАС", як Стороною 2, укладено Договір про спільну інвестиційну та виробничу діяльність від 04.02.2004 №60.

Пунктом 1.1 вказаного договору визначено, що за цим Договором сторони зобов`язуються об`єднати свої вклади та вести спільну інвестиційну та виробничу діяльність, з метою нарощування обсягів видобутку вуглеводнів, реалізації видобутих вуглеводнів та продуктів їх переробки, отримання прибутку в інтересах сторін.

Відповідно до пункту 5.3 Договору №60 ведення загальних справ та поточне керівництво спільною діяльністю здійснює Сторона-1.

При цьому, Оператор діє в межах, обумовлених даним Договором, Програмами спільної діяльності та рішеннями Комітету управління.

Оператор здійснює ведення спільних справ Учасників Договору на підставі довіреності, що видається Стороною - 2.

Згідно з пунктом 5.10 Договору №60 до компетенції Оператора відноситься, зокрема, відкриття (закриття) та розпорядження окремим поточним рахунком у банку; ведення окремого бухгалтерського та податкового обліку спільної діяльності; сплата передбачених чинним законодавством податків, обов`язкових зборів (платежів).

Відповідно до пункту 7.2 Договору №60 доходи, що одержуються в результаті спільної діяльності, використовуються, в першу чергу, на сплату податків та інших обов`язкових платежів та відшкодування матеріальних витрат, пов`язаних із веденням спільної діяльності.

З матеріалів справи вбачається, що ТОВ "Фірма "ХАС" є платником рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин під час виконання договору про спільну діяльність, оскільки є учасником договору про спільну діяльність до компетенції якого згідно умов договору належить сплата передбачених чинним законодавством податків, обов`язкових (зборів) платежів.

22 серпня 2016 року до публічного акціонерного товариства "Укргазвидобування" за вх.№08/9803-08 від контролюючого органу надійшли подання про стягнення грошових коштів з рахунків ПАТ "Укргазвидобування" за податковим боргом, який виник за Договором №60, корінець податкової вимоги №264-17 від 16.06.2016.

З огляду на наявність у ТОВ "Фірма "ХАС" податкового боргу відповідно до Договору №60, контролюючим органом прийнято податкову вимогу від 03.08.2015 №8950-16.

ТОВ "Фірма "ХАС", як уповноважена особа за Договором про спільну діяльність №60 від 04.02.2004 року, за місцем обліку в період з січня 2015 року по березень 2016 року зверталося до відповідача із заявами та зверненнями про розстрочення грошових зобов`язань задекларованих у податковій звітності та розстрочення податкового боргу.

Заяви та звернення були розглянуті та відповідно до рішень ДФС України та договорів розстрочення, укладених з Гадяцької ОДПІ на виконання вказаних рішень, ТОВ "Фірма "ХАС", як уповноваженій особі за Договором про спільну діяльність №60 від 04.02.2004, надано розстрочення задекларованих грошових зобов`язань та податкового боргу в порядку, встановленому статтею 100 Податкового кодексу України та Порядку розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань та податкового боргу платників податків, затвердженого наказом Міндоходів від 10.10.2013 №574, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31.10.2013 за № 1853/24385.

Докази сплати ТОВ Фірма «ХАС» податкового боргу, як відповідальною особою за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання договору про спільну діяльність, відсутні.

У подальшому, з огляду на наявність у ТОВ "Фірма "ХАС" податкового боргу відповідно до Договору №60, контролюючим органом прийнято податкову вимогу №264-17 від 16.06.2016.

Однак, податковий борг згідно податкової вимоги від 03.08.2015 року №8950-16 ТОВ "Фірма "ХАС" в повному обсязі погашений не був.

На думку позивача, у контексті приписів пункту 88.3 статті 88 Податкового кодексу України, приймаючи до уваги те, що податковий борг виник за операціями, що виконувалися в межах договору про спільну інвестиційну діяльність, у податкову заставу слід було передати майно ТОВ "Фірма "ХАС", тобто того платника, який згідно з умовами договору був відповідальним за перерахування податків до бюджету та/або майно, яке внесене у спільну діяльність та/або є результатом спільної діяльності платників податків.

Оскільки дії, передбачені Податковим кодексом України та які спрямовані на забезпечення виконання платником податків - ТОВ "Фірма "ХАС" своїх зобов`язань, відповідач почав вчиняти лише після 16.06.2016, а попередня податкова вимоги не є відкликаною, публічне акціонерне товариство «Укргазвидобування» вважає протиправними дії ГУ ДПС у Полтавській області по винесенню (формуванню) та надсиланню (врученню) ТОВ «Фірма «ХАС», яке є відповідальним за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну інвестиційну та виробничу діяльність №60 від 04.02.2004, податкової вимоги №264-17 від 16.06.2016; а також протиправною бездіяльність ГУ ДПС у Полтавській області щодо не здійснення у період з дня виникнення податкового боргу до 16.06.2016 заходів з погашення податкового боргу ТОВ «Фірма «ХАС», яке є відповідальним за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору про спільну інвестиційну та виробничу діяльність №60 від 04.02.2004, у зв`язку з чим представник позивача звернувся до суду з цим позовом.

Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з наступного (Податковий кодекс України та інше законодавство у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до підпунктів 14.1.39, 14.1.139, 14.1.153 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності;

Для цілей оподаткування дві чи більше особи, які здійснюють спільну діяльність без утворення юридичної особи, вважаються окремою особою у межах такої діяльності.

Облік результатів спільної діяльності ведеться платником податку, уповноваженим на це іншими сторонами згідно з умовами договору, окремо від обліку господарських результатів такого платника податку.

Для цілей оподаткування господарські відносини між учасниками спільної діяльності прирівнюються до відносин на основі окремих цивільно-правових договорів.

Порядок податкового обліку та звітності про результати спільної діяльності встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику;

податкова вимога - письмова вимога контролюючого органу до платника податків щодо погашення суми податкового боргу.

Відповідно до пунктів 59.1, 59.5 статті 59 Податкового кодексу України у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Податкова вимога не надсилається (не вручається), якщо загальна сума податкового боргу платника податків не перевищує двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. У разі збільшення загальної суми податкового боргу до розміру, що перевищує двадцять неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, контролюючий орган надсилає (вручає) податкову вимогу такому платнику податків.

У разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення.

У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Відповідно до пунктів 60.1, 60.2 статті 60 Податкового кодексу України податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо: 60.1.1. сума податкового боргу самостійно погашається платником податків або органом стягнення; 60.1.2. контролюючий орган скасовує раніше прийняте податкове повідомлення-рішення про нарахування суми грошового зобов`язання або податкову вимогу; 60.1.3. контролюючий орган зменшує нараховану суму грошового зобов`язання раніше прийнятого податкового повідомлення-рішення або суму податкового боргу, визначену в податковій вимозі; 60.1.4. рішенням суду, що набрало законної сили, скасовується повідомлення-рішення контролюючого органу або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі; 60.1.5. рішенням суду, що набрало законної сили, зменшується сума грошового зобов`язання, визначена у податковому повідомленні-рішенні контролюючого органу, або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі.

У випадках, визначених підпунктом 60.1.1 пункту 60.1 цієї статті, податкова вимога вважається відкликаною у день, протягом якого відбулося погашення суми податкового боргу в повному обсязі.

Відповідно до пункту 64.6 статті 64 Податкового кодексу України на обліку у контролюючих органах повинні перебувати угоди про розподіл продукції, договори управління майном (крім договорів щодо операцій, визначених у другому реченні абзацу другого підпункту 5 пункту 180.1 статті 180 цього Кодексу) та договори про спільну діяльність на території України без створення юридичних осіб, на які поширюються особливості податкового обліку та оподаткування діяльності за такими договорами (угодами), визначені цим Кодексом.

У контролюючих органах не обліковуються договори про спільну діяльність, на які не поширюються особливості податкового обліку та оподаткування спільної діяльності, визначені цим Кодексом. Кожен учасник таких договорів перебуває на обліку у контролюючих органах та виконує обов`язки платника податків самостійно.

Взяття на облік договору або угоди здійснюється шляхом додаткового взяття на облік управителя майна, учасника договору про спільну діяльність або угоди про розподіл продукції як платника податків - відповідального за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання договору або угоди.

Відповідно до пунктів 87.1, 87.2, 87.12 статті 87 Податкового кодексу України джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів.

Джерелом самостійної сплати грошових зобов`язань з податку на додану вартість є суми коштів, що обліковуються в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, та джерела, зазначені в абзаці першому цього пункту.

Сплату грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків з відповідного платежу може бути здійснено також: а) за рахунок надміру сплачених сум такого платежу (без заяви платника); б) за рахунок помилково та/або надміру сплачених сум з інших платежів (на підставі відповідної заяви платника) до відповідних бюджетів; в) за рахунок суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість (на підставі відповідної заяви платника) до Державного бюджету України.

Не можуть бути джерелом погашення податкового боргу, крім погашення податкового боргу з податку на додану вартість, кошти на рахунку платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. Для погашення такого податкового боргу за рахунок коштів на рахунку платника податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість центральний орган виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, за умови наявності підстав, передбачених статтею 95 цього Кодексу, надсилає органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр, у якому зазначаються найменування платника, податковий та індивідуальний податковий номер платника та сума податкового боргу, що підлягає перерахуванню до бюджету.

Порядок формування та надсилання органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, такого реєстру визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної податкової і митної політики.

Джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами.

У разі якщо податковий борг виник за операціями, що виконувалися в межах договорів про спільну діяльність, джерелом погашення такого податкового боргу є майно платників податків, що є учасниками такого договору.

Відповідно до пунктів 88.1, 88.2, 88.3 статті 88 Податкового кодексу України з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.

Право податкової застави виникає згідно з цим Кодексом та не потребує письмового оформлення.

У разі якщо податковий борг виник за операціями, що виконувалися в межах договорів про спільну діяльність, у податкову заставу передається майно платника податків, який згідно з умовами договору був відповідальним за перерахування податків до бюджету та/або майно, яке внесене у спільну діяльність та/або є результатом спільної діяльності платників податків. У разі недостатності майна такого платника податків у податкову заставу передається майно інших учасників договору про спільну діяльність у розмірах, пропорційних їх участі у такій спільній діяльності.

Відповідно до пунктів 100.1, 100.2, 100.4 статті 100 Податкового кодексу України розстроченням, відстроченням грошових зобов`язань або податкового боргу є перенесення строків сплати платником податків його грошових зобов`язань або податкового боргу під проценти, розмір яких дорівнює розміру пені, визначеному пунктом 129.4 статті 129 цього Кодексу.

Якщо до складу розстроченої (відстроченої) суми входить пеня, то для розрахунку процентів береться сума за вирахуванням суми пені.

Платник податків має право звернутися до контролюючого органу із заявою про розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу. Платник податків, який звертається до контролюючого органу із заявою про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань, вважається таким, що узгодив суму такого грошового зобов`язання.

Підставою для розстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків є надання ним достатніх доказів існування обставин, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, а також економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобов`язань та податкового боргу та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму розстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків.

Судом встановлено, що ТОВ "Фірма "ХАС", як уповноважена особа за Договором про спільну діяльність №60 від 04.02.2004 року, за місцем обліку в період з січня 2015 року по березень 2016 року зверталося до відповідача із заявами та зверненнями про розстрочення грошових зобов`язань задекларованих у податковій звітності та розстрочення податкового боргу.

Заяви та звернення були розглянуті та відповідно до рішень ДФС України та договорів розстрочення, укладених з Гадяцької ОДПІ на виконання вказаних рішень, ТОВ "Фірма "ХАС", як уповноваженій особі за Договором про спільну діяльність №60 від 04.02.2004, надано розстрочення задекларованих грошових зобов`язань та податкового боргу в порядку, встановленому статтею 100 Податкового кодексу України та Порядку розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань та податкового боргу платників податків, затвердженого наказом Міндоходів від 10.10.2013 №574, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31.10.2013 за № 1853/24385.

Докази сплати ТОВ Фірма «ХАС» податкового боргу, як відповідальною особою за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання договору про спільну діяльність, відсутні.

Відповідно до підпункту 252.1.3 пункту 252.1 статті 252 Податкового кодексу України платником рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин під час виконання договорів про спільну діяльність без утворення юридичної особи є уповноважена особа - один із учасників такого договору, на якого згідно з його умовами покладено обов`язок нарахування, утримання та внесення податків і зборів до бюджету з єдиного поточного рахунку спільної діяльності (далі - уповноважена особа), за умови, що один з учасників зазначеного договору має відповідний спеціальний дозвіл. Облік результатів спільної діяльності ведеться таким учасником окремо від обліку його господарської діяльності. Такий учасник додатково береться на облік як платник рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин у порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до підпунктів 252.25.1, 252.25.2 пункту 252.25 статті 252 Податкового кодексу України платник рентної плати та уповноважена особа сплачують податкові зобов`язання:

252.25.1. за місцезнаходженням ділянки надр, з якої видобуті корисні копалини, у разі розміщення такої ділянки надр у межах території України;

252.25.2. за місцем обліку платника рентної плати у разі розміщення ділянки надр, з якої видобуто корисні копалини, в межах континентального шельфу та/або виключної (морської) економічної зони України.

Відповідно до підпункту 258.1.1 пункту 258.1 статті 258 Податкового кодексу України на платника рентної плати покладається відповідальність за правильність обчислення, повноту і своєчасність її внесення до бюджету, а також за своєчасність подання контролюючим органам відповідних податкових декларацій згідно із нормами цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до статті 1130 Цивільного кодексу України за договором про спільну діяльність сторони (учасники) зобов`язуються спільно діяти без створення юридичної особи для досягнення певної мети, що не суперечить законові. Спільна діяльність може здійснюватися на основі об`єднання вкладів учасників (просте товариство) або без об`єднання вкладів учасників.

Відповідно до статті 1131 Цивільного кодексу України договір про спільну діяльність укладається у письмовій формі. Умови договору про спільну діяльність, у тому числі координація спільних дій учасників або ведення їхніх спільних справ, правовий статус виділеного для спільної діяльності майна, покриття витрат та збитків учасників, їх участь у результатах спільних дій та інші умови визначаються за домовленістю сторін, якщо інше не встановлено законом про окремі види спільної діяльності.

Щодо правових аспектів оподаткування операцій вчинених за договором про спільну діяльність, то за змістом пункту 64.6 статті 64 Податкового кодексу України договори про спільну діяльність на території України без створення юридичних осіб, на які поширюються особливості податкового обліку та оподаткування діяльності за такими договорами (угодами), визначені цим Кодексом повинні перебувати на обліку у контролюючих органах.

Взяття на облік договору або угоди здійснюється шляхом додаткового взяття на облік управителя майна, учасника договору про спільну діяльність або угоди про розподіл продукції як платника податків - відповідального за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання договору або угоди.

При цьому, згідно з абзацом «г» підпункту 14.1.139 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України особа для цілей розділу V (Податок на додану вартість) цього Кодексу це інвестор (оператор) відповідно до угоди про розподіл продукції, на якого покладено ведення податкового обліку з податку на додану вартість за угодою про розподіл продукції.

Для цілей оподаткування дві чи більше особи, які здійснюють спільну діяльність без утворення юридичної особи, вважаються окремою особою у межах такої діяльності.

Облік результатів спільної діяльності ведеться платником податку, уповноваженим на це іншими сторонами згідно з умовами договору, окремо від обліку господарських результатів такого платника податку.

Для цілей оподаткування господарські відносини між учасниками спільної діяльності прирівнюються до відносин на основі окремих цивільно-правових договорів.

При цьому за змістом підпункту 4 пункту 180.1 статті 180 Податкового кодексу України особа, що веде облік результатів діяльності за договором про спільну діяльність без утворення юридичної особи є платником податку на додану вартість.

Також за змістом підпункту 252.1.3 пункту 252.1 статті 251 Податкового кодексу України платником рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин під час виконання договорів про спільну діяльність без утворення юридичної особи є уповноважена особа - один із учасників такого договору, на якого згідно з його умовами покладено обов`язок нарахування, утримання та внесення податків і зборів до бюджету з єдиного поточного рахунку спільної діяльності (далі - уповноважена особа), за умови, що один з учасників зазначеного договору має відповідний спеціальний дозвіл. Облік результатів спільної діяльності ведеться таким учасником окремо від обліку його господарської діяльності. Такий учасник додатково береться на облік як платник рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин у порядку, визначеному цим Кодексом.

Отже, за загальним правилом законодавчо визначену можливість оскарження дій та бездіяльності контролюючих органів допущених щодо договору про спільну діяльність надано саме платнику податку, яким для цілей оподаткування рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин під час виконання договорів про спільну діяльність, на час звернення до суду з позовом, визнавався саме один із учасників договору спільної діяльності, на якого згідно з його умовами покладено обов`язок нарахування, утримання та внесення податків.

При цьому за змістом пункту 87.12 статті 87 Податкового кодексу України у разі якщо податковий борг виник за операціями, що виконувалися в межах договорів про спільну діяльність, джерелом погашення такого податкового боргу є майно платників податків, що є учасниками такого договору.

Відповідно до пункту 83.3 статті 83 Податкового кодексу України у разі якщо податковий борг виник за операціями, що виконувалися в межах договорів про спільну діяльність, у податкову заставу передається майно платника податків, який згідно з умовами договору був відповідальним за перерахування податків до бюджету та/або майно, яке внесене у спільну діяльність та/або є результатом спільної діяльності платників податків. У разі недостатності майна такого платника податків у податкову заставу передається майно інших учасників договору про спільну діяльність у розмірах, пропорційних їх участі у такій спільній діяльності.

Суд при вирішенні спору враховує також наступне.

З урахуванням назви статті 87 Податкового кодексу України "Джерела сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків", та відповідно до пункту 87.1 цієї статті, джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти.

Враховуючи той факт, що погашення податкового боргу може відбуватись шляхом самостійної сплати відповідних коштів або примусово, у тому числі через механізм реалізації податкової застави, термін «майно платників податків» у змісті даної норми охоплює і грошові кошти.

Законодавець, визначаючи будь-яке майно платника податків джерелом погашення податкового боргу у пункті 87.2 статті 87 Податкового кодексу України, навів перелік об`єктів, які не можуть бути використані як джерела погашення у пункті 87.3 статті 87 Податкового кодексу України, та прямо зазначає про різні види грошових коштів у складі майна платника, які не можуть бути джерелами такого погашення (підпункти 87.3.4, 87.3.8 пункту 87.3 статті 87 ПК України).

Отже, для цілей оподаткування, поняття «майно» включає і грошові кошти.

Відповідно до підпункту 14.1.139 пункту 14.1 статті 14, пункту 64.6 статті 64 ПК України податковий облік спільної діяльності декількох учасників як окремої особи платника податків ведеться за результатами додаткового взяття на облік учасника договору про спільну діяльність - відповідального за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання договору або угоди.

Ведення бухгалтерського обліку спільного майна учасників може бути доручено ними одному з учасників (частина 2 статті 1134 Цивільного кодексу України).

У відносинах із третіми особами повноваження учасника вчиняти правочини від імені всіх учасників посвідчується довіреністю, виданою йому іншими учасниками, або договором простого товариства (частина 2 статті 1135 Цивільного кодексу України).

Враховуючи, що пункт 87.12 статті 87 Податкового кодексу України джерелом погашення податкового боргу визначає майно платників податків, що є учасниками такого договору, суд доходить висновку, що законодавцем встановлена спільна відповідальність учасників договору про спільну діяльність за виконання податкового обов`язку, який виник у її результаті.

На окремого учасника, як на уповноважену особу, лише покладається додатковий рівень податкових обов`язків та відповідальності за утримання та сплату податків до бюджету під час виконання договору (в тому числі отримання вимоги про сплату боргу), та, водночас, встановлює відповідальність і решти учасників за результати такої діяльності перед державою.

Однак, на відміну від цивільно-правового регулювання, в податкових правовідносинах така відповідальність не є солідарною.

За змістом чинного нормативно-правового регулювання, інші учасники несуть спільний обов`язок та спільну відповідальність за погашення податкового боргу.

Наведена правова позиція узгоджується з висновком Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладеним у постанові від 28 вересня 2021 року у справі №810/2406/18.

Водночас, у даних правовідносинах розглядається питання правомірності дій та бездіяльності податкового органу саме по відношенню до ТОВ «Фірма «ХАС», як відповідальної особи за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання Договору №60, та не ставиться питання про відповідальність позивача.

Аналогічна правова позиція викладена також і в постановах Верховного Суду від 04 листопада 2021 року у справі №826/13860/16 (адміністративне провадження №К/9901/53748/18), від 29 липня 2022 року у справі №826/14125/16 (адміністративне провадження № к/9901/67552/18), але не виключно.

Враховуючи вищевказане, суд вважає, що під час складання і надсилання спірної податкової вимоги та вжиття заходів з погашення податкового боргу саме з ТОВ «Фірма «ХАС» податковий орган діяв на підставі та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

При цьому, суд враховує, що позивач не просить суд зобов`язати відповідача вчинити дії, водночас й не надано доказів порушеного права, інтересу, зокрема щодо стягнення податкового боргу з ПАТ «Укргазвидобування» за договором про спільну інвестиційну та виробничу діяльність від 04.02.2004 року №60.

Оскільки позивачем не обґрунтовано порушеного права, інтересу в зв`язку з бездіяльністю відповідача відносно недостатності вжиття заходів щодо стягнення податкового боргу, забезпечення виконання податкових зобов`язань ТОВ «Фірма «ХАС», як з уповноваженої особи на утримання та внесення податків при виконанні договору про спільну діяльність від 04.02.2004 року №60, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованих правових підстав для відмови в задоволенні адміністративного позову публічного акціонерного товариства "Укргазвидобування".

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27 червня 2025 року в справі №826/14377/16.

За змістом частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини 1 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Згідно частини 2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з частиною 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

З урахуванням відмови в задоволенні адміністративного позову, розподіл судових витрат судом не здійснюється.

Керуючись ст. 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову публічного акціонерного товариства "Укргазвидобування" до Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області, треті особи: товариство з обмеженою відповідальністю "Фірма "ХАС", Спеціалізована антикорупційна прокуратура про визнання протиправними дій та бездіяльності відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України, до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення суду складений 07 серпня 2025 року.

Суддя В.М. Олійник