Справа № 160/6582/25
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2025-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
04 серпня 2025 року справа № 160/6582/25
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Білак С.В., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.06.2025 року у справі №160/6582/25 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язати вчинити певні дії,-
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.06.2025 року у справі №160/6582/25 адміністративний позов задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, 21.07.2025 року Військова частина НОМЕР_1 подала апеляційну скаргу.

Відповідно до пункту 1 частини 5 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

До апеляційної скарги долучено клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення по справі судом апеляційної інстанції, враховуючи відсутність коштів для його сплати та воєнний стан в Україні.

Розглянувши зазначене клопотання суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Отже відстрочення сплати судового збору є правом суду, а не його обов`язком.

Водночас, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи й, до того ж, є бюджетною установою, що фінансується з Державного бюджету України, а тому наведені ним обставини щодо відсутності (зменшення) бюджетного фінансування не повинні впливати на можливість неухильного виконання суб`єктом владних повноважень покладених на нього нормами КАС України процесуальних обов`язків щодо оформлення апеляційної скарги, в тому числі щодо своєчасної оплати судового збору.

Відсутність відповідного бюджетного фінансування щодо видатків на оплату судового збору не є поважною підставою для відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Разом з тим, обмежене фінансування з державного бюджету бюджетної установи, яка діє як суб`єкт владних повноважень, а також несвоєчасність бюджетних надходжень, не є безумовними підставами для відстрочення сплати судового збору.

Проаналізувавши аргументи клопотання суб`єкта владних повноважень, суд дійшов висновку про відмову у його задоволенні, оскільки обставини пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю коштів, призначених для сплати судового збору, не звільняють орган державної влади від обов`язку своєчасної його сплати.

Крім того, посилання скаржника на воєнний стан та пов`язані з ним обставини, колегія суддів до уваги не приймає з огляду на таке.

Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану на території України» воєнний стан було введено з 24 лютого 2022 року по всій території України строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався та не скасований як на момент винесення рішення суду першої інстанції, так і на момент подання апеляційної скарги.

Вказаний Указ стосується лише введення воєнного стану в Україні, будь-яких змін щодо строків розгляду справ, інших процесуальних строків даний указ не містить, зміни в частині процесуальних строків до КАС України не вносились.

Скаржник не зазначає, яким саме чином введення на території України воєнного стану, який не скасовано (не припинено) і на теперішній час, перешкоджало сплатити судовий збір у встановленому законом порядку.

Посилання відповідача на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для відстрочення сплати судового збору для органу державної влади без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність подання документу про сплату судового збору.

Європейський Суд з прав людини в рішенні у справі Перес де Рада Каванілес проти Іспанії зазначає, що право на доступ до суду, не є абсолютним; воно підлягає обмеженням, дозволеним за змістом, зокрема, коли умови прийнятності скарги визначені, оскільки за своєю природою вона потребує регулювання з боку держави, яка користується певною свободою розсуду в цьому відношенні.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції зазначає, що неналежне використання наданих процесуальних прав не може визнаватись судом як поважна причина для відстрочення сплати судового збору.

Слід також зауважити на тому, що Верховний Суд у постановах від 28.02.2023 у справі №760/4516/20, від 31.08.2023 у справі №460/15983/21 зазначав, що опубліковані Радою суддів України рекомендації мають рекомендаційний характер і враховуються судом у сукупності із іншими обставинами та доказами, які свідчать про наявність підстав для поновлення строку звернення до суду.

Так, згідно з матеріалами справи позивачем подано адміністративний позов до суду першої інстанції у 2025 році.

Позовні вимоги носять немайновий характер.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 01 січня 2025 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в місячному розмірі - 3028 грн.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання адміністративного позову немайнового характеру судовий збір справляється: якщо подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно положень частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання цієї апеляційної скарги, становить 1453,44 грн.

З огляду на викладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом направлення до суду апеляційної інстанції документу про сплату судового збору в належному розмірі.

Вищевикладені обставини вказують на невідповідність апеляційної скарги вимогам процесуального законодавства, а тому згідно з частиною другою статті 298 КАС України вона підлягає залишенню без руху з наданням особі, яка звернулась з апеляційною скаргою строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.169, 296, 298 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

Відмовити Військовій частині НОМЕР_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.06.2025 року у справі №160/6582/25 - залишити без руху, повідомити про це скаржника та надати строк десять днів, починаючи з дня вручення копії даної ухвали шляхом подання документу про сплату судового збору.

Після усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Білак С.В.