Справа № 420/25981/25
Суддя: Завальнюк І.В.
Дата ухвалення: 2025-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

05 серпня 2025 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Завальнюк І.В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до голови Кілійської міської ради Чернявського Вячеслава Вікторовича про дострокове припинення повноважень,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просить суд достроково припинити повноваження голови Кілійської громади ОСОБА_2 .

Вивчивши матеріали справи, суддя встановив, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 161 КАС України, у зв`язку із чим позов підлягає залишенню без руху.

Згідно з ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Розмір судового збору за одну вимогу немайнового характеру становить 1211,20 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня 2025 року (3028) ) (968,96 грн (дев`ятсот шістдесят вісім грн. 96 коп.) з урахуванням ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».).

Таким чином, в порушення вимог вищезазначеної статті позивачем до позову не додано документу про сплату судового збору в розмірі 1211,20 грн.

Крім того, в порушення вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, у позовній заяві не зазначено РНОКПП / ЄДРПОУ відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Однак в порушення вимог вищезазначеної норми до адміністративного позову не додано якого копію із додатками для відповідача.

Зі змісту адміністративного позову вбачається, що ОСОБА_1 , житель села Ліски Кілійської громади, звертаюся до суду з цим позовом щодо оскарження дій/бездіяльності міського голови Чернявського Вячеслава Вікторовича, які порушують його права та інтереси, як члена територіальної громади, а також інтереси громади в цілому.

З 2020 року і до нині ОСОБА_2 обіймає посаду голови Кілійської громади, проте жодного разу не звітував перед громадою на відкритій зустрічі, жодного разу не проводив загальних зборів громадян, жодного разу не було громадських слухань, не було референдумів, публічних консультацій тощо. Таж сама бездіяльність стосуються і старости села Ліски Іванової Галини Іванівни, яка є підконтрольна голові громади.

Рішенням Одеського адміністративного суду у справі № 420/28244/23 визнано протиправним та нечинним рішення Кілійської міської ради №541-VIII-9 від 23.06.2021 року «Про встановлення ставок та пільг із сплати податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, на території Кілійської міської територіальної громади Ізмаїльського району Одеської області на 2022 рік». Під час розгляду справи були розглянуті документи Регуляторної служби України з пропозиціями щодо удосконалення проекту регуляторного акта, де вказувалося на недотримання принципів Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності». Зокрема, було зазначено порушення підпунктів 266.5.1 пункту 266.5 статті 266 та 266.4.2 пункту 266.4 статті 266 Податкового кодексу України, що стосуються правил зонування та надання пільг для фізичних осіб, які визначаються виходячи з їх майнового стану та рівня доходів, а також пільг, які встановлюються залежно від майна, що є об`єктом оподаткування. Міська рада не врахувала ці пункти, що є прямим порушенням чинного законодавства.

Голова громади несе особисту відповідальність за підписання документів, у тому числі аналізу регуляторного впливу та актів, якщо вони не відповідають вимогам законодавства.

Згідно з п. п. 4, 5 ч. 5 ст. 105 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Обов`язковою умовою задоволення позову є доведеність позивачем порушених саме його прав та охоронюваних законом інтересів з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.

З огляду на зазначене, вирішуючи спір, суд повинен пересвідчитись у належності особи, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення), а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Відсутність порушеного права та неправильний спосіб захисту встановлюються при розгляді справи по суті і є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Суд повинен з`ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову, належних учасників процесу), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Предмет спору - це об`єкт спірних правовідносин, щодо якого виник спір між позивачем і відповідачем. Під предметом спору розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

При цьому, суддя вважає за необхідне зазначити, що відповідач має право на подання відзиву на позовну заяву, а треті особи пояснення щодо позову, а отже мають бути обізнаними відносно чого їм належить надавати такі заяви по суті справи.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу, що спосіб захисту прав та інтересів має бути належним, зокрема ефективним, тобто призводити у конкретному спорі до того результату, на який спрямована мета позивача, - до захисту порушеного чи оспорюваного права або інтересу.

Застосування способу захисту має бути об`єктивно виправданим і обґрунтованим, тобто залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання, оспорення та спричинених відповідними діяннями наслідків.

Також згідно з принципом процесуальної економії штучне подвоєння судового процесу є неприпустимим; вирішення справи у суді в одному судовому процесі має усунути необхідність у новому зверненні до суду для вжиття додаткових засобів захисту.

Тобто предмет позову має бути визначений чітко та конкретизовано в прохальній частині позовної заяви, з урахуванням дійсного складу учасників спірних правовідносин (тобто відповідачем має бути визначений конкретний суб`єкт владних повноважень, яким прийнято спірне рішення, а третіми особами лише ті особи, на права та інтереси яких матиме вплив судовий розсуд за результатами розгляду справи).

Відповідно до положень ч.2 ст.173 КАС України остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті є завданням підготовчого провадження.

Згідно з вимогами ч.1 ст.47 КАС України позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Отже визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

У прохальній частині адміністративного позову позивач просить суд достроково припинити повноваження голови Кілійської громади ОСОБА_2 , а не відповідача по справі - голови Кілійської міської ради ОСОБА_2 , тобто прохальна частина позову не узгоджується із зазначеним в ньому відповідачем.

Також суд зазначає, що обраний позивачем спосіб захисту у вигляді дострокового припинення повноважень голови Кілійської громади ОСОБА_2 не відповідає вимогам статей 5, 105 та 245 КАС України, оскільки адміністративний суд не наділений повноваженнями приймати рішення про дострокове припинення повноважень виборної посадової особи місцевого самоврядування, а такий спосіб захисту не передбачений законом, не є ефективним у розумінні правових позицій Великої Палати Верховного Суду та не забезпечує відновлення порушеного права позивача, а отже є неналежним.

У зв`язку із цим позивачу належить уточнити адміністративний позов в частині основної позовної вимоги, який відповідає предмету спору, в якому позивач прагне відновлення прав, за захистом яких він звернувся до суду.

На підставі викладеного, враховуючи, що виявлені недоліки перешкоджають суду вирішити питання про відкриття провадження в адміністративній справі, керуючись ст. 169 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до голови Кілійської міської ради Чернявського Вячеслава Вікторовича про дострокове припинення повноважень залишити без руху, надавши п`ятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення зазначених вище недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Завальнюк