Справа № 160/9124/21
Суддя: Мельничук Володимир Петрович
Дата ухвалення: 2025-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 160/9124/21 Головуючий у І інстанції - Щавінський В.Р.
Суддя-доповідач - Мельничук В.П.
УХВАЛА

05 серпня 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого-судді: Мельничука В.П.

суддів: Василенка Я.М., Коротких А.Ю.,

при секретарі: Руденко Д.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_1 про відвід судді Шостого апеляційного адміністративного суду Василенка Ярослава Миколайовича при розгляді справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 20 травня 2025 року у справі за заявою ОСОБА_1 про визнання протиправною бездіяльність щодо невиконання судового рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства внутрішніх справ України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Міністерства внутрішніх справ України, в якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність Міністерства внутрішніх справ України, яка полягає у відмові ОСОБА_1 скласти та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві нову довідку про розмір його грошового забезпечення станом на 01.12.2019, що враховується для перерахунку пенсії, з урахуванням до неї розміру його посадового окладу - 3000,00 грн; окладу за спеціальним званням підполковник (міліції) поліції - 2200,00 грн; надбавки за вислугу років (50%) - 2600,00 грн; надбавки за службу в умовах режимних обмежень (10%) - 300,00 грн; надбавки за специфічні умови проходження служби у розмірі 60%; премії у розмірі 105,40% для проведення ОСОБА_1 перерахунку пенсії з 01.01.2020;

- зобов`язати Міністерство внутрішніх справ України підготувати та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 та ОСОБА_1 станом на 01 грудня 2019, у відповідності до вимог частини 18 статті 43, частини 2 статті 51 та частини 3 статті 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09 квітня 1992 року № 2262-ХІІ з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» та постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», із обов`язковим зазначенням у цій довідці відомостей про розмір його посадового окладу - 3000,00 грн; окладу за спеціальним званням підполковник (міліції) поліції - 2200,00 грн; надбавки за вислугу років (50%) - 2600,00 грн; надбавки за службу в умовах режимних обмежень (10%) - 300,00 грн; надбавки за специфічні умови проходження служби в поліції у розмірі 60%; премії розмірі 105,40% для проведення ОСОБА_1 перерахунку пенсії 01.01.2020;

- зобов`язати Міністерство внутрішніх справ України у подальшому з урахування вимог частини 18 статті 43, частини 2 статті 51 та частини 3 статті 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09 квітня 1992 року № 2262-ХІІ - невідкладно готувати та подавати до Головного управління Пенсійного фонд України в м. Києві нові довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 та ОСОБА_1 у в разі збільшення розміру грошового забезпечення за посадою поліцейського, яка є відповідною до колишньої ОСОБА_1 на день його звільнення з органів внутрішніх справ України;

- зобов`язати Міністерство внутрішніх справ України визнати безпідставними свої посилання на відсутність постанови Кабінету Міністрів України про встановлення умов, порядку та розмірів перерахунку пенсій особам рядового і начальницького складу органів внутрішні) справ України (міліції), оскільки з урахуванням правої позиції, що викладена Великою Палатою Верховного Суду у зразковій справі № 160/8324/19, - така процедура встановлена постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб; звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 17 липня 1992 року № 393», яка набрала чинності 20 лютого 2008;

- зобов`язати Міністерство внутрішніх справ України надати ОСОБА_1 письмові вибачення у зв`язку з недотриманням цим міністерством висновків Верховного Суду, які викладені у пункті 41 його рішення від 15 лютого 2018 року у зразковій справі № 820/6514/17, - що є порушенням вимог ч. 5 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»;

- постановити окрему ухвалу суду у справі № 160/9124/21 і направити її на ім`я Міністра внутрішніх справ України у зв`язку з наявністю підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності посадових осіб цього міністерства, які є відповідальними у відмові та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві нової довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 та ОСОБА_1 станом на 01.12.2019, адже ці посадові особи відмовляючи у підготовці та наданні такої довідки свідомо проігнорували відповідні висновки судового рішення Верховного Суду у зразковій справі № 820/6514/17, правовий висновок Верховного Суду у зразковій справі № 160/8324/19 за вих. № 1374/0/58-20 від 01.07.2020 за підписом голови Михайла Смоковича, а також чинне законодавство, що є неприпустимо, - бо відповідно до ч. 5 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно правовий акт, що містить відповідну норму права, - яким є відповідний Закон України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09 квітня 1992 року № 2262-ХІІ.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2021 року матеріали адміністративної справи № 160/9124/21 передано на розгляд до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 травня 2022 року, яке набрало законної сили 23 червня 2022 року, адміністративний позов задоволено частково.

Визнано протиправною бездіяльність Міністерства внутрішніх справ України щодо невиготовлення нової довідки для перерахунку пенсії.

Зобов`язано Міністерство внутрішніх справ України підготувати та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 та ОСОБА_1 станом на 01 грудня 2019, у відповідності до вимог частини 18 статті 43, частини 2 статті 51 та частини 3 статті 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09 квітня 1992 року № 2262-ХІІ з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» та постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», із зазначенням основних і додаткових видів грошового забезпечення: посадового окладу; окладу за спеціальним званням; надбавки за вислугу років; надбавки за специфічні умови проходження служби; премії для перерахунку пенсії з 01.01.2020.

У задоволенні решти позовних вимог, - відмовлено.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 вересня 2022 року виправлено описку у пункті 3 резолютивної частині рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 травня 2022 року у справі № 160/9124/21, та викладено її в наступній редакції: « 3. Зобов`язати Міністерство внутрішніх справ України підготувати та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 та ОСОБА_1 станом на 01 грудня 2019, у відповідності до вимог частини 18 статті 43, частини 2 статті 51 та частини 3 статті 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09 квітня 1992 року № 2262-ХІІ з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» та постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», із зазначенням основних і додаткових видів грошового забезпечення: посадового окладу; окладу за спеціальним званням; надбавки за вислугу років; надбавку за службу в умовах режимних обмежень, надбавки за специфічні умови проходження служби; премії для перерахунку пенсії з 01.01.2020.

21 вересня 2022 року Окружним адміністративним судом міста Києва видано виконавчий лист у даній адміністративній справі.

Позивач 26 листопада 2024 звернувся до суду першої інстанції із заявою про визнання протиправною бездіяльності Міністерства внутрішніх справ України щодо не виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 травня 2022 року у справі № 160/9124/21 та постановлення окремої ухвали якою зобов`язати Міністерство внутрішніх справ України негайно усунути причини та умови, що сприяли порушенню його прав підтверджених рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 травня 2022 року у справі № 160/9124/21.

Обґрунтовуючи заяву, Позивач зазначив, що станом на день звернення із вказаною заявою рішення від 23 травня 2022 року у справі є невиконаним, а Міністерство внутрішніх справ України всупереч рішенню суду не вчиняє жодних дій спрямованих на його виконання, що і стало підставою для звернення до суду в порядку ст. 383 КАС України.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 07 січня 2025 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - Відповідачем на виконання рішення суду у справі № 160/9124/21 відмовлено.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 березня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 07 січня 2025 року скасовано.

Справу направлено до Київського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20 травня 2025 року заяву ОСОБА_1 подану в порядку ст. 383 КАС України залишено без задоволення.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та прийняти нове судове рішення, яким задовольнити його заяву подану в порядку ст. 383 КАС України та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 червня 2025 року відкрито апеляційне провадження за вказаною апеляційною скаргою, встановлено строк для подання відзиву та витребувано з Київського окружного адміністративного суду адміністративну справу № 160/9124/21.

До Шостого апеляційного адміністративного суду з Київського окружного адміністративного суду надійшла вказана адміністративна справа.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 25 червня 2025 року призначено справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 20 травня 2025 року до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні на 08 липня 2025 року.

08 липня 2025 року в судовому засіданні оголошено перерву у розгляді справи до 22 липня 2025 року, протокольно продовжено строк судового розгляду на 15 днів відповідно до ч. 2 ст. 309 КАС України.

22 липня 2025 року розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 20 травня 2025 року призначено на 05 серпня 2025 року.

Суддя Бужак Н.П. станом на 05 серпня 2025 року перебувала у відпустці, у зв`язку з чим здійснено заміну судді-члена колегії Бужак Н.П. у справі № 697/942/25 в автоматичному режимі за допомогою автоматизованої системи документообігу суду.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 серпня 2025 року розгляд справи № 697/942/25 визначено у складі колегії суддів: головуючого судді - Мельничука В.П., суддів: Василенка Я.М., Коротких А.Ю.

05 серпня 2025 року в судовому засіданні від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід, в якій він просить відвести від участі у розгляді даної адміністративної справи суддю Шостого апеляційного адміністративного суду Василенка Ярослава Миколайовича.

Вимоги вказаної заяви мотивовано тим, що відповідно до вимог КАС України склад суду має бути незмінним. Слухання справи просить проводити за участі у складі колегії судді Бужак Н.П.

Розглянувши вказану заяву, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивного критерію, особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється".

Оскільки йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість (Рішення ЄСПЛ у справі "Мироненко і Мартенко проти України", "Олександр Волков проти України").

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Щодо доводів Заявника щодо незмінності складу суду, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Згідно з ч. 13 ст. 31 КАС України справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, визначених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 35 КАС України справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи.

Разом з тим, згідно з ч. 10 ст. 31 КАС України якщо зі складу колегії суддів не може продовжувати розгляд справи суддя, який не є суддею-доповідачем у такій справі, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені цим Кодексом, заміна такого судді з ініціативи судді-доповідача за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою з числа резервних суддів.

Відповідно до ч. 19 ст. 31 КАС України особливості розподілу судових справ встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з п.п. 2.3.21 п. 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 11 листопада 2024 року № 39 (далі - Положення № 39) якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності).

Після визначення судді-доповідача (головуючого судді) автоматизованою системою визначається склад колегії суддів із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності).

Відповідно до п.п. 2.3.21 п. 2.3 Положення № 39 у разі неможливості продовження розгляду справи одним із суддів- членів колегії (призов на військову службу, відпустка у зв`язку з вагітністю та пологами, довготривале перебування на лікарняному або у відпустці тощо) заміна судді-члена колегії здійснюється автоматизованою системою на підставі мотивованого розпорядження керівника апарату суду (або уповноваженої ним особи) на виконання службової записки судді-доповідача у справі з метою дотримання передбаченого законом строку розгляду цієї справи у порядку, зазначеному в підпункті 2.3.21 пункту 2.3 цього Положення.

На виконання п. 1.4.8. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 11 листопада 2024 року № 39, розроблено Засади використання автоматизованої системи документообігу у Шостому апеляційному адміністративному суді (далі - Засади)

Даними Засадами врегульовано окремі питання, що стосуються порядку функціонування автоматизованої системи документообігу в Шостому ААС (далі - автоматизована система), віднесені до компетенції зборів суддів згідно з вимогами Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Кодексу адміністративного судочинства України та Положення, до яких належать:

- визначення складів постійних колегій суддів;

- особливості здійснення автоматизованого розподілу судових справ у випадках, передбачених Положенням № 39, зокрема, у випадку знеструмлення електромережі суду, виходу з ладу обладнання або комп`ютерних програм чи настання інших обставин, які унеможливлюють функціонування автоматизованої системи, що триває понад п`ять робочих днів, та в інших випадках;

- інші питання, віднесені до компетенції зборів суддів, щодо порядку функціонування автоматизованої системи документообігу в Шостому ААС.

Згідно з п.п. 3.2.5 п. 3.2 розділу 3 Засад у разі, якщо суддя - член основного складу постійної колегії суддів, який не є суддею-доповідачем, не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді (продовжувати розгляд) судових справ (у тому числі у вирішенні питання про відкриття/відмову у відкритті провадження у справі, повернення апеляційної скарги, призначення справи до розгляду, проведення додаткових підготовчих дій), заміна такого судді у складі колегії суддів, визначеному для розгляду судової справи, здійснюється автоматизованою системою на підставі вмотивованого розпорядження керівника апарату суду (або уповноваженої ним особи) на виконання службової записки судді-доповідача у справі, шляхом визначення судді із числа резервних суддів, які можуть здійснювати правосуддя та брати участь у розгляді судових справ на момент здійснення такої заміни.

Підставами, що унеможливлюють участь судді у розгляді (продовженні розгляду) судових справ є, зокрема, наступні: тимчасова непрацездатність, відпустка, відрядження, направлення на навчання, участь у конференції (семінарі), надання іншого дня відпочинку (відгулу), припинення повноважень судді щодо здійснення ним правосуддя, звільнення з посади судді, відвід, самовідвід, розгляд на засіданні Вищою радою правосуддя заяви судді про звільнення у відставку та інші причини.

Отже, заміна члена колегії суддів Бужак Н.П. у справі № 697/942/25 здійснена у відповідності до вимог закону за наявності достатніх підстав.

Таким чином, проаналізувавши викладені у заяві ОСОБА_1 вимоги та наведені доводи, колегія суддів приходить до висновку, що вказана Заява не містить посилань на обставини, які за суб`єктивними чи об`єктивними критеріями виключають можливість участі судді Василенка Я.М. у розгляді цієї справи, відповідно до п. 4 ч. 1 статті 36 КАС України.

У справі "Газета Україна-Центр проти України" (заява № 16695/04), рішення від 15.07.2010 року Європейський суд з прав людини зазначив, що відповідно до усталеної практики суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Навіть зовнішні прояви можуть бути важливими або, іншими словами, "правосуддя має не тільки чинитись, також має бути видно, що воно чиниться".

Будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість судді Василенка Я.М. у результаті розгляду цієї справи, або наявність обставин, які обґрунтовано викликають сумнів в його неупередженості або об`єктивності, зі змісту доводів заяви про відвід не вбачається.

Отже, з наведених обставин у сукупності та взаємозв`язку слідує, що доводи Заявника не можуть бути належною та достатньою підставою для відводу судді Василенка Я.М. від участі у розгляді даної адміністративної справи та не свідчать про його упередженість та/або необ`єктивність, а відтак заявлений відвід є необґрунтованим.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 40 КАС України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Керуючись ст.ст. 36, 40, 241, 242, 243, 248, 311, 321, 325, 328 КАС України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Шостого апеляційного адміністративного суду Василенка Ярослава Миколайовича - визнати необґрунтованою.

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні Заяви про відвід судді Шостого апеляційного адміністративного суду Василенка Ярослава Миколайовича.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий-суддя: В.П. Мельничук

Судді: Я.М. Василенко

А.Ю. Коротких

Повний текст складено 05.08.2025 року.