Справа № 440/777/25
Суддя: Любчич Л.В.
Дата ухвалення: 2025-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2025 р. Справа № 440/777/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Любчич Л.В.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Спаскіна О.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 25.03.2025, головуючий суддя І інстанції: Г.В. Костенко, вул. Пушкарівська, 9/26, м. Полтава, 36039, по справі № 440/777/25

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області

про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивачка, ФОП ОСОБА_1 , апелянт) звернулась до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області (далі - ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області, відповідач), в якому просила визнати протиправною та скасувати постанову № 001 від 06.01.2025, винесену ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області на ФОП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , штрафу у розмірі 2000 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в сумі 34000,00 грн.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 25.03.2025 в задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції позивачкою було подано апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, просила рішення скасувати і ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначила, що в ході перевірки нею були надані всі підтверджуючі документи про повернення товару постачальнику, про що було повідомлено відповідача шляхом подачі Повідомлення про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, яким повідомила, що продукція у неї відсутня. Також апелянт зазначає, що суд помилково не звернув уваги на той факт, що вона не була сповіщена про розгляд відповідачем справи про притягнення її до відповідальності, відповідно була позбавлена можливості надати свої пояснення та необхідні документи. Про оскаржувану постанову дізналася після отримання поштового листа.

ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області, скориставшись правом, передбаченим статтею 304 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), подало відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначило, що вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.

Згідно з частиною 1 статті 308, пункту 3 частини 1 статті 311 КАС України розгляд справи проведено в порядку письмового провадження за наявними у ній доказами та в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів вислухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які позивачка посилається в апеляційній скарзі, прийшла до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено такі обставини справи.

15.08.2024 на адресу відповідача надійшов лист ГУ Держпродспоживслужби в Чернігівській області № 01-06-02-27/3422, яким було повідомлено, що з матеріалів, отриманих по національній інформаційній системі державного ринкового нагляду та системі оперативного взаємного сповіщення про продукцію, що становить серйозний ризик, встановлено що відділом ринкового та метрологічного нагляду Управління захисту прав споживачів та контролю за регульованими цінами ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області проведено позапланову перевірку характеристик продукції у ФОП ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2 ).

В ході перевірки ФОП ОСОБА_2 надала видаткову накладну № 26 від 18.01.2024, відповідно до якої постачальником продукції (світлодіодна лампа ТМ «KLAUS», KE47734 5W 110-240 V 400 Lm 4000 mAh; штриховий код: 208) є ФОП ОСОБА_1 . Також ФОП ОСОБА_2 надала видаткову накладну № 70 від 11.12.2023, відповідно до якої постачальником продукції до ФОП ОСОБА_1 є ФОП ОСОБА_3

ФОП ОСОБА_2 повідомила, що продукцію повернула ФОП ОСОБА_1 , як постачальнику для приведення її у відповідність встановленим вимогам законодавства.

В ході проведеної ГУ Держпродспоживслужби в Чернігівській області позапланової перевірки характеристик продукції за ланцюгом постачання у ФОП ОСОБА_4 останній надав лист, в якому повідомив, що він не поставляв ФОП ОСОБА_1 світлодіодні лампи ТМ «KLAUS», НОМЕР_2 5 W 110-240 V 400 Lm 4000mAh, не видавав та не підписував жодних первинних документів на вказану продукцію, а видаткова накладна № 70 від 11.12.2023, яка була надана ФОП ОСОБА_1 , може бути підробленою.

ГУ Держпродспоживслужби в Чернігівській області до ФОП ОСОБА_1 було надіслано запит вих. № 01-06-02-29/2992 від 18.07.2024 про надання інформації з підтверджуючими документами щодо приведення продукції у відповідність до встановлених вимог та інформації щодо місцезнаходження залишків продукції.

На вказаний запит ФОП ОСОБА_1 жодної інформації не надала.

З огляду на викладене, з метою встановлення повної та всебічної інформації щодо ланцюга постачання продукції (світлодіодна лампа ТМ «KLAUS», KE47734 SW 110-240 V 400 Lm 4000 mAh; штриховий код: 208) виникла обґрунтована необхідність провести позапланову перевірку характеристик продукції за ланцюгом постачання у ФОП ОСОБА_1 , з метою з`ясування місця перебування залишків продукції, відносно якої винесені рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та чи приведена продукція у відповідність до встановлених вимог.

На підставі вищезазначеного листа ГУ Держпродспоживслужби в Чернігівській області № 01-06-02-27/3422 від 15.08.2024 відповідачем було винесено наказ № 1199-ОД від 21.10.2024 про проведення позапланової перевірки за ланцюгом постачання у позивачки та оформлено направлення на проведення перевірки № 769, термін проведення перевірки: 01.11.2024, 04-06.11.2024.

Також 21.10.2024 відповідачем було складено Вимогу про надання документів, згідно з якою ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області просило надати:

- інформацію щодо вчинення дій стосовно продукції (світлодіодна лампа ТМ «KLAUS», KE47734 SW 110-240 V 400 Lm 4000 mAh; штриховий код: 208), а саме де наразі знаходяться залишки продукції та чи було приведено її у відповідність до встановлених вимог;

- належним чином завірені копії документів: документи, що дають змогу відстежити походження відповідної продукції та її подальший обіг (договори, товарно-супровідна документація тощо); декларація про відповідність; документи щодо системи якості чи системи управління якістю; супровідна документація, що додається до відповідної продукції (включаючи інструкцію щодо користування продукцією); свідоцтво про державну реєстрацію ФОП ОСОБА_1 ; витяг з реєстру платників податків; залишок продукції станом на 01.11.2024 у вигляді довідки/звіту.

Листом № 01-27/07.1/5457 від 21.10.2024 відповідач рекомендованим листом з повідомлення про вручення направив на адресу позивачки копію направлення на проведення перевірки № 769 та Вимогу про надання документів, що підтверджується чеком поштового відправлення № 503. Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 503 лист було отримано ФОП ОСОБА_1 25.10.2024. Крім того, цей лист з документами було додатково направлено на електронну адресу позивачки.

На виконання Вимоги про надання документів від 21.10.2024 позивачка направила відповідачу листа від 29.10.2024 № 101/2024, до якого було додано відповідні документи.

04.11.2024 відповідачем було складено Вимогу про надання документів, яку позивачка отримала особисто, що підтверджується підписом ФОП ОСОБА_1 на примірнику цієї вимоги.

Відповідно до Вимоги про надання документів від 04.11.2024 відповідач просив надати до 12:00 05.11.2024 належним чином завірену копію накладної на повернення продукції: світлодіодна лампа ТМ «KLAUS», KE47734 SW 110-240 V 400 Lm 4000 mAh; штриховий код: 208, на адресу постачальника ФОП ОСОБА_4 .

Відповідь на Вимогу про надання документів від 04.11.2024 позивачкою було надано листом від 04.11.2024 № 102/2024, якою відповідача повідомлено, що цю вимогу задовольнити неможливо, оскільки відповідні документи були втрачені, про що було повідомлено правоохоронні органи.

В ході проведення позапланової перевірки характеристик продукції за ланцюгом постачання та результатами аналізу наданих документів ФОП ОСОБА_1 відповідачем було встановлено, що продукція, а саме: світлодіодна лампа ТМ «KLAUS», КЕ47734, 5W, 110-240 V, 400 Lm, 4000 mAh; штриховий код 208, не відповідає вимогам Технічному регламенту низьковольтного електричного обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 № 1067, а саме: на електрообладнанні та його пакуванні не нанесено знак відповідності технічним регламентам, не зазначено найменування виробника та імпортера, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстрована торговельна марка (знак для товарів і послуг) та їх контактна поштова адреса згідно з вимогами закону про порядок застосування мов.

З наданих ФОП ОСОБА_1 копій документів встановлено, що світлодіодну лампу ТМ «KLAUS», штриховий код 208 ФОП ОСОБА_1 придбала у ФОП ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса реєстрації: інд. АДРЕСА_1 , в кількості 60 шт. за ціною 385,00 грн, на загальну суму 23 100,00 грн згідно з видатковою накладною № 70 від 11.12.2023. З метою приведення продукції у відповідність, ФОП ОСОБА_1 повернуто товар ФОП ОСОБА_4 в кількості 11 одиниць.

За результатами експертизи, проведеної ДП «Полтавський регіональний науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації» (протокол випробувань від 29.04.2024 № 10.1-6568) на відповідність вимогам ДСТУ EN 60598-2-4:2019 Світильники. Частина 2-4. Додаткові вимоги. Світильники переносні загальної призначеності (EN 60598-2-4:2018, IDT; IEC 60598-2-4:2017, MОD) ДСТУ EN 60598- 1:2017 (EN 60598-1:2015; АС:2015; АС:2016; АС:2017, IDT; IEC 60598-1:2014, MOD; COR1:2015; COR2:2015; COR3:2017, IDT) крім 4.24 СВІТИЛЬНИКИ. Частина 1. встановлено такі невідповідності: світильники мають бути сконструйовані та виготовлені так, щоб за нормальної експлуатації вони були безпечними та не становили загрози для людей та навколишнього середовища.

Таким чином, світлодіодна лампа «KLAUS» KE47734 5W 110-240 V 400 Lm 4000 mAh; нормативні параметри 110-240 В, 50/60 Гц, 5 Вт., штриховий код: 208 Р.R.С. не відповідає вимогам ДСТУ EN 60598-1:2017 та ДСТУ EN 60598-2-4:2019, які входить до Переліку національних стандартів для цілей застосування Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 № 1067, а саме в частині п. 28 «Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання», затвердженого постановою КМУ від 16.12.2015 № 1067, п. 4.4 ДСТУ EN 60598-2-4:2019, ДСТУ EN 60598-1:2017, п. 4.6 ДСТУ EN 60598-2-4:2019, ДСТУ EN 60598-1:2017, п. 4.11 ДСТУ EN 60598-2-4:2019, ДСТУ EN 60598-1:2017.

На виконання вимог відповідача позивачка надала копії документів, відповідно до яких 10.07.2024 ФОП ОСОБА_4 листом № 07/11 повідомив, що 10.07.2024 продукція (світлодіодна лампа ТМ «KLAUS», штриховий код 208) приведена у відповідність до встановлених вимог Технічного регламенту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 № 1067. Згідно з письмовою відповіддю ФОП ОСОБА_1 продукція станом на дату проведення перевірки ФОП ОСОБА_4 не повернута. Також ФОП ОСОБА_1 повідомила, що станом на дату проведення перевірки залишки продукції (світлодіодна лампа ТМ «KLAUS», КЕ47734) у неї відсутні.

При цьому ФОП ОСОБА_4 , в межах перевірки, проведеної ГУ Держпродспоживслужби в Чернігівській області, надав письмові пояснення № 14-08/24-1 від 14.08.2024, відповідно до яких він НЕ постачав ФОП ОСОБА_1 ніяких товарів та не підписував будь-яких фінансово-господарських документів. Вказані пояснення були отримані ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області від ГУ Держпродспоживслужби в Чернігівській області як додаток до листа від 15.08.2024 № 01-06-02-27/3422 щодо необхідності проведення позапланової перевірки ФОП ОСОБА_1 по ланцюгу постачання.

На письмову вимогу відповідача ФОП ОСОБА_1 будь-яких підтверджуючих документів, в тому числі накладних на повернення товару ФОП ОСОБА_4 , договорів, товарно-транспортних накладних, а також документів щодо перерахування грошових коштів за товар не надано. Позивачка зазначила, що такі документи втрачені.

За результатами проведеної відповідачем перевірки було складено Акт перевірки характеристик продукції від 06.11.2024 № 036, зі змісту якого вбачається, що позивачка з актом ознайомлена і його примірник отримала, що підтверджується підписом ФОП ОСОБА_1 на цьому акті.

На підставі Акту перевірки характеристик продукції від 06.11.2024 № 036 відповідачем було прийнято:

- Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 06.11.2024 № 115, щодо продукції - світлодіодна лампа ТМ «KLAUS», КЕ47734, 5W, 110-240 V, 400 Lm, 4000 mAh; штриховий код 208, яким, відповідно до статей 28-32 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та статті 12 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», застосовано обмежувальний (корегувальний) захід у вигляді обмеження надання продукції на ринку: приведення продукції у відповідність до встановлених вимог. Термін виконання зазначеного рішення 24.12.2024.

- Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 06.11.2024 № 116, щодо продукції - світлодіодна лампа ТМ «KLAUS», КЕ47734, 5W, 110-240 V, 400 Lm, 4000 mAh; штриховий код 208, яким, відповідно до статей 28 - 32 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та статті 12 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», застосовано обмежувальний (корегувальний) захід у вигляді тимчасової заборони надання продукції на ринку, приведення продукції у відповідність до встановлених вимог шляхом взаємодії у ланцюгу постачання. Термін виконання зазначеного рішення 24.12.2024.

Вищезазначені рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів були направлені позивачці листом № 01-27/07.1/5790 від 07.11.2024, що підтверджується чеком поштового відправлення та рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 259, з якого вбачається, що позивачка отримала цього листа 14.11.2024.

16.12.2024 на адресу відповідача (зареєстроване за № 10148-24) від позивачки надійшло Повідомлення про виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, в якому ФОП ОСОБА_1 зазначила, що приведення продукції у відповідність встановленим вимогам, відповідно до рішення № 115 від 06.11.2024 неможливе з огляду на відсутність у неї продукції. При цьому попередньо відносно продукції були проведені дії для приведення її у відповідність встановленим вимогам.

Аналогічне повідомлення (зареєстроване за № 10147-24) від позивачки надійшло 16.12.2024 щодо виконання рішення № 116 від 06.11.2024.

На підставі вищевикладеного відповідачем було винесено наказ № 1414-ОД від 19.12.2024 про проведення позапланової невиїзної перевірки стану виконання Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 06.11.2024 № 115 та Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 06.11.2024 № 116 і оформлено направлення № 903 на проведення перевірки. Термін проведення перевірки 24.12.2024-27.12.2024.

20.12.2024 відповідачем було складено Вимогу про надання документів, відповідно до якої ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області просило до 09:00 24.12.2024 надати:

- інформацію стосовно вжитих заходів на виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 06.11.2024 № 115 та № 116;

- копії документів, що підтверджують повернення продукції постачальнику (накладна на повернення товару, акт повернення товару та ін.).

Листом № 01-27/07.1/6475 від 20.12.2024 відповідач повідомив позивачку про проведення позапланової перевірки щодо стану виконання рішень та надав позивачці копію направлення на проведення перевірки № 903 від 19.12.2024, а також Вимогу про надання документів від 20.12.2024.

Це лист разом з додатками було направлено рекомендованим листом з повідомлення про вручення на адресу позивачки, що підтверджується чеком поштового відправлення № 975. Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 975 лист не було отримано та повернуто відповідачу у зв`язку з закінченням терміну зберігання.

Також цей лист з додатками був надісланий на електронну адресу позивачки: , та у месенджені «Viber» за телефоном +38 (контактні дані взяті з єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань та використовувались під час попередньої перевірки).

24.12.2024, на підставі частини 4 статті 34 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», наказу № 1414-ОД від 19.12.2024, направлення на проведення позапланової перевірки № 903 від 19.12.2024, розпочато позапланову перевірку стану виконання ФОП ОСОБА_1 рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 06.11.2024 № 115 та № 116 за місцем розташування органу ринкового нагляду, в частині приведення продукції, а саме: світлодіодної лампи ТМ «KLAUS», КЕ47734, 5W, 110-240 V, 400 Lm, 4000 mAh; штриховий код 208 у відповідність до вимог Технічного регламенту № 1067.

За результатами проведеної перевірки було складено Акт перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 27.12.2024 № 007, відповідно до якого станом на дату завершення позапланової перевірки, 27.12.2024, жодних підтверджень щодо виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 06.11.2024 № 115 та № 116 надано не було. Таким чином, продукція світлодіодна лампа ТМ «KLAUS», КЕ47734, 5W, 110-240 V, 400 Lm, 4000 mAh; штриховий код 208 не приведена у відповідність до встановлених вимог.

Також 27.12.2024 відповідачем було складено протокол № 012 про виявлене порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» відносно позивачки.

Листом № 01-27/07.1/6575 від 27.12.2024 відповідач направив на адресу позивачки рекомендованим листом примірники акту № 007 від 27.12.024 та протоколу № 012 від 27.12.2024, що підтверджується чеком поштового відправлення № 067. Вказаний лист не був отриманий позивачкою і повернувся відповідачеві у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

03.01.2025 на підставі акту перевірки характеристик продукції від 06.11.2024 № 036, акту перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 27.12.2024 № 007 відповідачем було прийнято Рішення № 001 про внесення змін до рішень та Рішення № 001 про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів у вигляді заборони надання продукції на ринку.

Вищезазначені рішення були направлені позивачці листом № 01-27/07.1/65 від 03.01.2025, що підтверджується чеком поштового відправлення № 690. Вказаний лист був отриманий позивачкою, до підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 690.

За результатами розгляду справи, на підставі акту перевірки характеристик продукції від 06.11.2024 № 036, акту перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 27.12.2024 № 007, протоколу № 012 від 27.12.2024 про виявлені порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» відповідачем було винесено постанову № 001 від 06.01.2025, якою на позивачку було накладено штраф у розмірі 2000 тисяч неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 34 000,00 грн за невиконання рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів.

Вважаючи постанову № 001 від 06.01.2025 протиправною ФОП ОСОБА_1 звернулася до суду з цим позовом.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що оскаржувана постанова від 06.01.2025 № 001 про накладення штрафу у розмірі 34 000,00 грн прийнята відповідачем на підставі, у межах та у спосіб, що передбачений законодавством України, що, в свою чергу, свідчить про відсутність правових підстав для її скасування.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на таке.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Питання проведення перевірок під час здійснення заходів державного ринкового нагляду врегульоване Законами України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» від 02.12.2010 № 2735-VI (далі - Закон № 2735-VI) та «Про загальну безпечність нехарчової продукції» від 02.12.2010 № 2736-VI (далі - Закон № 2736-VI).

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону 2735-VI законодавство України про державний ринковий нагляд і контроль продукції складається з цього Закону, Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини в цій сфері, у тому числі технічних регламентів.

Згідно з частиною 1 статті 1 Закону № 2735-VI:

встановлені вимоги - вимоги щодо нехарчової продукції (далі - продукція) та її обігу на ринку України, встановлені технічними регламентами;

невиконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів - невиконання всіх або частини обмежувальних (корегувальних) заходів або пов`язаних із ними дій, визначених у рішенні про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів;

державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам;

орган державного ринкового нагляду - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного ринкового нагляду у межах сфери своєї відповідальності, державний колегіальний орган, що визначається відповідно до цього Закону (далі - орган ринкового нагляду).

Сфера відповідальності органу ринкового нагляду - це перелік видів продукції, затверджений відповідно до цього Закону Кабінетом Міністрів України, щодо яких відповідний орган ринкового нагляду здійснює ринковий нагляд.

У разі якщо орган ринкового нагляду здійснює визначені цим Законом та Законом № 2736-VI повноваження також через свої територіальні органи, термін «орган ринкового нагляду» позначає також його територіальні органи.

За змістом частини 1 статті 4 Закону № 2735-VI метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.

Відповідно до пунктів 4, 6, 11 частини 1 статті 11 Закону № 2735-VI з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності, зокрема, проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування), приймають у випадках та порядку, визначених цим Законом, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, здійснюють контроль стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень. вживають у порядку, визначеному цим та іншими законами України, заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень вимог цього Закону та встановлених вимог.

Положеннями частини 1 статті 22 Закону № 2735-VI передбачено, що заходами ринкового нагляду є:

1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування);

2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: а) обмеження надання продукції на ринку; б) заборону надання продукції на ринку; в) вилучення продукції з обігу; г) відкликання продукції;

3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів;

4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону № 2735-VI органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції. Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.

За змістом частини 5 статті 23 Закону № 2735-VI перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів (рішень) органів ринкового нагляду та направлень на проведення перевірки, що видаються та оформлюються відповідно до цього Закону. У разі одержання інформації про надання на ринку продукції, що становить серйозний ризик, відповідні накази (рішення) та направлення видаються і оформлюються невідкладно.

Згідно з частинами 1-2 статті 23-1 Закону № 2735-VI для здійснення планової або позапланової перевірки характеристик продукції орган ринкового нагляду видає наказ, який має містити предмет перевірки (найменування виду (типу), категорії та/або групи продукції), найменування та адресу об`єкта, де розміщується продукція.

На підставі наказу оформляється направлення на проведення перевірки, яке підписується керівником органу ринкового нагляду або його заступником із зазначенням його прізвища, імені та по батькові і засвідчується печаткою відповідного органу.

Відповідно до частини 5 статті 23-1 Закону № 2735-VI за результатами здійснення планової або позапланової перевірки характеристик продукції посадова особа органу ринкового нагляду складає акт, який повинен містити такі відомості:

а) найменування органу ринкового нагляду, а також посади, прізвища, імена та по батькові посадових осіб, які здійснили відповідний захід;

б) дату та номер складання акта;

в) місце розміщення продукції (найменування та адреса об`єкта, де розміщується продукція (магазин, ринок тощо);

г) найменування юридичної особи, її місцезнаходження або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, у тому числі фізичної особи - підприємця, її місце проживання, телефон, інші відомості, що дають змогу ідентифікувати осіб, що є виробниками, уповноваженими представниками, імпортерами або розповсюджувачами відповідної продукції;

ґ) тип перевірки (планова або позапланова);

д) предмет перевірки (вид (тип), категорія та/або група продукції);

е) прізвища, імена та по батькові осіб, які залучаються до проведення перевірки відповідно до пункту 7 частини першої статті 15 цього Закону.

Посадова особа органу ринкового нагляду зазначає в акті детальний опис порушень вимог законодавства, виявлених під час перевірки, з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу ринкового нагляду, які здійснювали перевірку, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі, у тому числі фізичній особі - підприємцю, або уповноваженій нею особі в останній день перевірки, а другий зберігається в органі ринкового нагляду.

За змістом підпункту а-1 пункту 2 частини 1 статті 24 Закону № 2735-VI органи ринкового нагляду проводять позапланові перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів за ланцюгом постачання, якщо за результатами перевірки характеристик продукції є підстави вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам внаслідок дій чи бездіяльності виробника або будь-якого іншого суб`єкта в ланцюгу постачання.

Відповідно до частин 1-2 статті 29 Закону № 2735-VI у разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону, та формальної невідповідності), орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами.

У разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам та одночасно становить серйозний ризик, орган ринкового нагляду вживає обмежувальних (корегувальних) заходів, передбачених частиною першою статті 28 цього Закону.

Положеннями частин 1, 3 статті 33 Закону № 2735-VI встановлено, що обмежувальні (корегувальні) заходи запроваджуються відповідними рішеннями органів ринкового нагляду.

Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів можуть бути змінені або їхня дія може бути припинена відповідними органами ринкового нагляду за результатами аналізу повідомлень суб`єктів господарювання про виконання ними рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та/або за результатами перевірок стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень, проведених відповідно до статті 34 цього Закону. Зазначені рішення також можуть бути змінені за результатами розгляду органами ринкового нагляду клопотань, пояснень, заперечень та інформації, наданих суб`єктами господарювання відповідно до частин десятої і п`ятнадцятої цієї статті.

За змістом частин 1-3 статті 34 Закону № 2735-VI з метою контролю стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів органи ринкового нагляду:

1) аналізують повідомлення про виконання цих рішень, надані (надіслані) суб`єктами господарювання, яких стосувалися такі рішення;

2) проводять перевірки стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень;

3) здійснюють моніторинг результативності вжитих обмежувальних (корегувальних) заходів.

Суб`єкт господарювання, якого стосується рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, має у визначений у такому рішенні строк надати (надіслати) органу ринкового нагляду, що прийняв відповідне рішення, повідомлення про його виконання. До цього повідомлення суб`єкт господарювання може додавати документи або їх копії, що підтверджують виконання рішення.

У разі якщо інформація, що міститься в повідомленні суб`єкта господарювання про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, та долучені до рішення документи є недостатніми для підтвердження результативності виконання цього рішення, а також за наявності обґрунтованих сумнівів щодо достовірності цієї інформації відповідний орган ринкового нагляду проводить перевірку стану виконання суб`єктом господарювання такого рішення.

Відповідно до частин 5, 6, 8 статті 34 Закону № 2735-VI перевірка стану виконання рішення проводиться відповідно до вимог, встановлених статтею 23 цього Закону. За потреби може бути проведено обстеження зразків продукції, а за наявності підстав вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, - відбір і експертизу (випробування) зразків продукції.

Під час проведення перевірки стану виконання рішення орган ринкового нагляду встановлює ступінь виконання суб`єктом господарювання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та результативність їх виконання.

У разі якщо за результатами аналізу повідомлення суб`єкта господарювання про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та/або перевірки стану виконання цього рішення встановлено факт невиконання чи часткового виконання суб`єктом господарювання відповідного рішення або виконання рішення не може бути визнано результативним, орган ринкового нагляду невідкладно приймає рішення про внесення змін до зазначеного рішення. Такі зміни можуть передбачати вжиття нових обмежувальних (корегувальних) заходів.

Згідно з частиною 1 статті 44 Закону № 2735-VI відповідальність за порушення вимог цього Закону встановлюється цим та іншими законами України.

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 44 Закону № 2735-VI до суб`єкта господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі невиконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, визначених статтею 29 цього Закону, крім усунення формальної невідповідності, передбаченої частиною третьою статті 29 цього Закону, - у розмірі шести тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, у розмірі чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для розповсюджувачів (крім юридичних та фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування) та у розмірі двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для розповсюджувачів - юридичних та фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування.

За змістом частини 7 статті 44 Закону № 2735-VI відповідальність за порушення інших вимог цього Закону встановлюється згідно із законом.

Справи про накладення штрафів за порушення, визначені цією статтею, розглядаються керівниками органів ринкового нагляду або їх заступниками (головою та членами або уповноваженими посадовими особами державного колегіального органу) відповідно до їх компетенції.

Про вчинення порушень, зазначених у цій статті, посадові особи органів ринкового нагляду, що виявили правопорушення, складають протокол на підставі документів, що містять інформацію про походження продукції та її обіг.

Протокол складається у двох примірниках, які підписуються посадовими особами органу ринкового нагляду та фізичною особою, у тому числі фізичною особою - підприємцем, чи керівником юридичної особи або уповноваженою ним особою.

У разі відмови фізичної особи, у тому числі фізичної особи - підприємця, чи керівника юридичної особи або уповноваженої ним особи підписати протокол посадова особа органу ринкового нагляду (голова та член або уповноважена посадова особа державного колегіального органу) вносить до такого протоколу відповідний запис.

Один примірник протоколу вручається фізичній особі, у тому числі фізичній особі - підприємцю, чи керівнику юридичної особи або уповноваженій ним особі, а другий - зберігається в органі ринкового нагляду.

Протокол разом з актом перевірки, поясненнями фізичної особи, у тому числі фізичної особи - підприємця, чи керівника юридичної особи або уповноваженої ним особи (у разі їх наявності) та документами, що стосуються справи, не пізніше наступного робочого дня за днем його складання передається керівнику чи заступнику керівника органу ринкового нагляду (голова та члени або уповноважені посадові особи державного колегіального органу), які розглядають справу протягом 15 календарних днів з дня отримання протоколу та відповідних документів і приймають рішення про накладення штрафу. Кожний штраф оформляється окремою постановою.

Постанова надсилається суб`єкту господарювання не пізніше наступного робочого дня за днем її оформлення.

Як вбачається зі змісту апеляційної скарги апелянт посилається на те, що вона не змогла скористатися своїм правом на подання пояснень, заперечень та доказів, оскільки під час складання протоколу та оскаржуваної постанови вона не була присутня та не була ознайомлена зі змістом цих документів, відповідач не сповістив її про розгляд справи та притягнення її до відповідальності, а тому постанова № 001 від 06.01.2025 є протиправною та підлягає скасуванню.

Колегія суддів вважає такі доводи апелянта обґрунтованими з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи відповідачем за результатами розгляду справи, на підставі акту перевірки характеристик продукції від 06.11.2024 № 036, акту перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 27.12.2024 № 007, протоколу № 012 від 27.12.2024 про виявлені порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» було винесено постанову № 001 від 06.01.2025, якою на ФОП ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 2000 (двох) тисяч неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 34 000,00 грн за невиконання рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів за невиконання рішень про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 06.11.2024 № 115 та № 116.

При цьому з матеріалів справи також вбачається, що відповідач повідомляв позивачку лише про проведення перевірок, однак про час і місце розгляду справи щодо притягнення до відповідальності в жодному із направлених відповідачем листів не зазначено, доказів протилежного ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області не надано.

Відповідно до частити 2 статті 3 Закону 2735-VI відносини щодо прийняття, набрання чинності, оскарження в адміністративному порядку, виконання, припинення дії адміністративних актів у сфері державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції, які не врегульовані цим Законом, регулюються Законом України «Про адміністративну процедуру» від 17.02.2022 № 2073-IX (далі - Закон № 2073-IX).

Згідно з частиною 1 статті 1 Закону № 2073-IX цей Закон регулює відносини органів виконавчої влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, інших суб`єктів, які відповідно до закону уповноважені здійснювати функції публічної адміністрації, з фізичними та юридичними особами щодо розгляду і вирішення адміністративних справ шляхом прийняття та виконання адміністративних актів.

За змістом частини 1 статті 4 Закону № 2073-IX принципами адміністративної процедури є: 1) верховенство права, у тому числі законності та юридичної визначеності; 2) рівність перед законом; 3) обґрунтованість; 4) безсторонність (неупередженість) адміністративного органу; 5) добросовісність і розсудливість; 6) пропорційність; 7) відкритість; 8) своєчасність і розумний строк; 9) ефективність; 10) презумпція правомірності дій та вимог особи; 11) офіційність; 12) гарантування права особи на участь в адміністративному провадженні; 13) гарантування ефективних засобів правового захисту.

Відповідно до частин 1, 2 статті 12 Закону № 2073-IX адміністративний орган зобов`язаний у порядку, встановленому законом, забезпечувати реалізацію права особи на доступ до інформації, що пов`язана з прийняттям та виконанням адміністративного акта стосовно неї.

Учасник адміністративного провадження має право знати про початок адміністративного провадження та про своє право на участь у такому провадженні, а також право на ознайомлення з матеріалами відповідної справи.

Положення статті 17 Закону № 2073-IX встановлюють, що особа має право бути заслуханою адміністративним органом, надавши пояснення та/або заперечення у визначеній законом формі до прийняття адміністративного акта, який може негативно вплинути на право, свободу чи законний інтерес особи.

Адміністративний орган зобов`язаний здійснювати інформування та консультування учасників адміністративного провадження з питань, що стосуються адміністративного провадження, а також щодо змісту їхніх прав та обов`язків.

Особа має право у передбаченому законом порядку витребовувати та/або надавати документи, а також інші докази, що стосуються обставин адміністративної справи.

За змістом пунктів 2, 4, 5, 6 статті 28 Закону № 2073-IX учасники адміністративного провадження мають право, зокрема, брати участь в адміністративному провадженні особисто або через своїх представників, бути заслуханими адміністративним органом з питань, що є предметом адміністративного провадження, до прийняття адміністративного акта, який може негативно вплинути на право, свободу чи законний інтерес такого учасника, отримувати та надавати документи, інші докази, що стосуються обставин справи, бути поінформованими про дату, час і місце слухання у справі (в разі його проведення).

Відповідно до частини 1 статті 63 Закону № 2073-IX учасник адміністративного провадження має право бути заслуханим адміністративним органом до прийняття рішення у справі, якщо таке рішення може негативно вплинути на його право, свободу чи законний інтерес, крім випадків, передбачених цим Законом.

Право учасника адміністративного провадження бути заслуханим реалізується ним шляхом подання до адміністративного органу своїх пояснень та/або заперечень у спосіб, передбачений цим Законом для подання заяви.

Адміністративний орган інформує учасника адміністративного провадження про можливі негативні наслідки його неучасті у провадженні та ненадання пояснень та/або заперечень у справі, у тому числі у разі оскарження адміністративного акта.

В рішенні у справі «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини вказав на те, що принцип «належного урядування», зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків (заява № 29979/04, пункт 70).

За вказаних обставин відповідач не дотримався принципу «належного врядування» під час прийняття оскаржуваної постанови, оскільки порушив процедуру її прийняття.

Відповідно до статті 87 Закону № 2073-IX адміністративний акт є правомірним, якщо він прийнятий компетентним адміністративним органом відповідно до закону, що діяв на момент прийняття акта.

Протиправним є адміністративний акт, що не відповідає вимогам, визначеним частиною першою цієї статті, зокрема:

1) прийнятий адміністративним органом, що:

а) не мав на це повноважень;

б) використав дискреційні повноваження незаконно;

2) суперечить положенням закону щодо форми та змісту адміністративного акта;

3) порушує норми матеріального права;

4) не відповідає принципам адміністративної процедури.

Порушення адміністративним органом передбаченої законом адміністративної процедури, якщо воно не вплинуло і не могло вплинути на правомірність вирішення справи по суті, не спричиняє протиправності адміністративного акта.

При цьому положення частини 3 статті 87 Закону № 2073-IX не можуть бути застосовані до спірних правовідносин, оскільки відповідач порушив один із принципів адміністративної процедури: гарантування права особи на участь в адміністративному провадженні.

Відповідно до пункту 9 частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Особі, до якої застосовуються такі суттєві санкції відповідальності, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав на участь в засіданні, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

З огляду на те, що відповідач належним чином не повідомив апелянта про розгляд справи щодо притягнення останнього до відповідальності, чим позбавив ФОП ОСОБА_1 права надати свої пояснення, заперечення, докази на їх підтвердження, колегія суддів вважає оскаржувану постанову про накладення штрафу протиправною і такою, що підлягає скасуванню, оскільки її було винесено без дотримання принципів обґрунтованості, пропорційності та гарантування права особи на участь в адміністративному провадженні.

При цьому з огляду на те, що відповідачем було допущено суттєве порушення процедури розгляду питання про притягнення позивачки до відповідальності, яке саме по собі є підставою для скасування оскаржуваної постанови, то доводам сторін по суті виявлених порушень колегія суддів не надає оцінки.

Ухвалюючи це судове рішення, колегія суддів керується положеннями статті 322 КАС України, статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини, а саме рішенням «Серявін та інші проти України», та пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень.

Відповідно до пункту 58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Положеннями пункту 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів передбачено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи вищезазначене, дослідивши фактичні обставини та питання права, які лежать в основі спору у цій справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи апелянта, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття цього судового рішення.

Згідно з частинами 1-3 статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до частини 1 статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

За змістом частини 2 статті 317 КАС України неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції було допущено неправильне застосування норм матеріального права та неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, а тому апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду - скасуванню.

Відповідно до абзацу 1 частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За змістом частини 6 статті 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 308, 315, 317, 321, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 25 березня 2025 року по справі № 440/777/25 - скасувати.

Прийняти постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 001 від 06.01.2025, винесену Головним управлінням Держпродспоживслужби в Полтавській області на Фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , штрафу у розмірі 2000 (двох) тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в сумі 34000 (тридцять чотири тисячі) грн 00 коп.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області (36000, м. Полтава, вул. Воскресенський узвіз, 7, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати, які складаються зі сплаченого судового збору за подання позову у розмірі 1211,20 грн та судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 1816,80 грн, а всього 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 коп.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Л.В. Любчич
Судді О.В. Присяжнюк О.А. Спаскін