Справа № 826/9033/17
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2025-08-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

06 серпня 2025 року Київ № 826/9033/17

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Горобцової Я.В., розглянувши у м. Києві питання про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Страхове товариство «Мегаполіс» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов адміністративний позов Товариства з додатковою відповідальністю «Страхове товариство «Мегаполіс» до Головного управління ДФС у м. Києві в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у м. Києві від 10.04.2017 № (форма «Р») про збільшення суми грошового зобов`язання за платежем "Податок на прибуток страхових організацій, включаючи філії аналогічних організацій розташованих на території України" на 2 499 717,00 грн.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 липня 2019 року, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 листопада 2019 року, у задоволені позову товариства з додатковою відповідальністю «Страхове товариство «Мегаполіс» відмовлено повністю.

Постановою Верховного Суду від 06 липня 2021 року касаційна скарга товариства з додатковою відповідальністю «Страхове товариство «Мегаполіс» - задоволена частково, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 липня 2019 року та постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 листопада 2019 року скасовані, а справа направлена на новий розгляд до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Відповідно до Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючою у справі визначено суддю Окружного адміністративного суду міста Києва Клочкову Н.В.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.08.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.10.2021 замінено відповідача Головне управління Державної фіскальної служби у місті Києві в адміністративній справі №826/9033/17 на Головне управління ДПС у м. Києві.

Крім того, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.10.2021 закрито підготовче провадження та призначено судове.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 №2825-ІХ, дана справа отримана Київським окружним адміністративним судом за належністю.

03.11.2023 вказані матеріали адміністративного позову отримані Київським окружним адміністративним судом та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 06.11.2023 справа розподілена судді Горобцовій Я.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.02.2024 адміністративну справу прийнято до провадження за правилами загального провадження, призначено підготовче судове засідання на 26.03.2024 о 13:30 год.

Повістка позивачу була направлена через підсистему «Електронний суд» на його електронну адресу: , та отримана 26.02.2024, про що свідчить довідка про доставку електронного листа.

Повістка відповідачу була направлена на адресу електронної пошти, а саме: , та отримана 28.02.2024 о 13:40, про що свідчить звіт про доставку електронного листа.

26.03.2024 судове засідання було знято з розгляду, у зв`язку з перебуванням головуючого судді на навчанні. Підготовче судове засідання було призначено на 21.05.2024 о 11:40 год.

Повістка позивачу була направлена через підсистему «Електронний суд» в його електронний кабінет, та отримана 23.04.2024 о 21:35, про що свідчить довідка про доставку електронного листа.

Повістка відповідачу була направлена на адресу електронної пошти, а саме: , та отримана 29.04.2024 о 16:13, про що свідчить звіт про доставку електронного листа.

21.05.2024 у судове засідання сторони не з`явились, судове засідання було відкладено, у зв`язку неявкою учасників справи. Розгляд справи відкладено на 24.07.2024 о 11:00 год.

Повістка позивачу була направлена через підсистему «Електронний суд» в його електронний кабінет, та отримана 10.07.2024 о 22:15, про що свідчить довідка про доставку електронного листа.

Повістка відповідачу була направлена на адресу електронної пошти, була направлена на адресу електронної пошти, а саме: та отримана 15.07.2024 о 12:19, про що свідчить звіт про доставку електронного листа.

24.07.2024 у судове засідання сторони не з`явились, судове засідання було відкладено, у зв`язку неявкою учасників справи. Розгляд справи відкладено на 03.09.2024 о 11:00 год.

Повістка позивачу була направлена через підсистему «Електронний суд» в його електронний кабінет, та отримана 30.07.2024 о 23:35, про що свідчить довідка про доставку електронного листа.

Повістка відповідачу була направлена на адресу електронної пошти, була направлена на адресу електронної пошти, а саме: та отримана 30.07.2024 о 16:49, про що свідчить звіт про доставку електронного листа.

03.09.2024 учасники справи, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи у судове засідання не з`явились, причини неявки суду невідомі.

Суд зазначає, що позивачем, представником позивача не подано до суду жодних заяв чи клопотань про відкладення судового засідання чи про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідно до частини третьої статті 124 КАС України судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється:

1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу;

2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

За змістом частини десятої статті 126 КАС України вручення повістки представнику учасника справи вважається також врученням повістки і цій особі.

Відповідно до частини першої статті 127 КАС України часом вручення повістки вважається: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Частиною другою статті 127 КАС України встановлено, якщо повістку надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.

Відповідно до частин першої - другої статті 129 КАС України за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві. Учасник судового процесу повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду, приєднується секретарем судового засідання до справи і вважається належним повідомленням учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою учаснику судового процесу з моменту надходження до суду підтвердження про отримання тексту повістки.

Приписи статті 131 КАС України встановлюють обов`язок повідомити про зміну адреси та причини неприбуття в судове засідання.

Учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі зміни адреси електронної пошти, номера факсу, телефаксу, телефону, які учасник судового процесу повідомив суду.

Суд вжив усі можливі заходи з використанням передбачених нормами Кодексу адміністративного судочинства України процесуальних засобів щодо належного повідомлення позивача, представника позивача про час, місце та дату судового засідання.

Відповідно до частини 5 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

При цьому, суд звертає увагу, що для унеможливлення залишення позовної заяви без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи, позивач має обґрунтувати поважність причин неявки або подати заяву про розгляд справи за його відсутності з додержанням принципу гласності судового процесу відповідно до частини першої статті 14 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права та пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, пункту 6 частини другої статті 129 Конституції України, статті 10 Кодексу адміністративного судочинства України, практики Європейського суду з прав людини (§ 63 рішення у справі «Podbielski and PPU Polpure v. Poland», рішення у справі «Мельхоус проти Чеської республіки», § 27 рішення у справі «Ріпан проти Австрії»).

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий розгляд справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя. Між тим, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватись належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Верховний Суд у постанові від 30.11.2022 у справі №759/14068/19 виходить із того, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Єврорпейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" N 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року зазначив, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Цих принципів і вимог позивач та його представник не дотримується.

Позивач про час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином. У жодне з них у справі позивач або представник позивача не з`явилися.

Відсутність позивача та/або його представника в судовому засіданні з розгляду заявленого позову позбавляє суд можливості з`ясувати обставини, що мають значення для повного, об`єктивного вирішення спору, прийняття законного рішення у справі.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач, в першу чергу, має активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

З урахуванням викладеного, враховуючи, що позивач повторно не прибув, свого представника не направив у судові засідання без поважних причин, заяв про розгляд справи за відсутності позивача суду не подавав, а неявка позивача, перешкоджає розгляду справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст. ст. 44, 205, 240, 243, 248, 256, 294, 295, 297 КАС України, суд

у х в а л и в:

Адміністративний позов Товариства з додатковою відповідальністю «Страхове товариство «Мегаполіс» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Я.В. Горобцова