Справа № 580/8913/25
Суддя: Сергій КУЛЬЧИЦЬКИЙ
Дата ухвалення: 2025-08-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

06 серпня 2025 року Справа № 580/8913/25
м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Кульчицький С.О., перевіривши матеріали позовної заяви Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків до Товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхове будівництво "АЛЬТКОМ", ОСОБА_1 про тимчасове обмеження у праві виїзду за межі України,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернулось Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі - позивач) з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхове будівництво "АЛЬТКОМ" (далі - відповідач-1), ОСОБА_1 (далі - відповідач-2), в якому просить встановити тимчасове обмеження у праві виїзду керівнику Товариства з обмеженою відповідальністю «Шляхове будівництво «АЛЬТКОМ» () ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за межі України до - погашення податкового боргу.

Відповідно до статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України ухвалою судді від 05.08.2025 вказану позовну заяву залишено без руху і надано строк для усунення недоліків позовної заяви до 11 год. 00 хв. 06.08.2025 для надання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до суду з нормативним обґрунтуванням (з чітким посиланням на норми закону), яке б підтверджувало сукупність підстав та настання обставин, що передбачають право податкового органу на звернення до суду з цією позовною заявою саме 05.08.2025.

06.08.2025 о 10 год. 35 хв. на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від позивача надійшло клопотання про поновлення строку звернення до суду, у якому позивач вважає, що умови та строк звернення до суду з позовною заявою про встановлення тимчасового обмеження у праві виїзду керівника юридичної особи або постійного представництва нерезидента-боржника за межі України передбачений п.87.13 статті 87 ПК України та Законом України «Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України» від 21 січня 1994 року № 3857-ХІІ. Відповідно до наведених нормативно - правових документів, встановлені чіткі умови для звернення з позовом, а саме: право громадянина України на виїзд з України може бути тимчасово обмежено у випадках, коли, зокрема він є керівником юридичної особи або постійного представництва нерезидента (згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру, наданими відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських Формувань»), шо не виконує встановленого Податковим кодексом України податкового обов`язку щодо сплати грошових зобов`язань, шо призвело до виникнення у такої юридичної особи або постійного представництва нерезидента податкового боргу в сумі, шо перевищує 1 мільйон гривень, та якщо такий податковий борг не сплачено протягом 240 календарних днів з дня вручення платнику податків податкової вимоги. - до погашення сумитакого податкового боргу, у зв' язку з яким таке обмеження встановлюється. Інших строків звернення до суду законодавство не встановлює, крім «податковий борг не сплачено протягом 240 календарних днів з дня вручення платнику податків податкової вимоги». Позовна заява Східного МУ ДПС направлена 05.08.2025, оскільки днем вручення податкової вимоги є 23.02.2024 + 240 календарних днів = 20.10.2024. Відтак, після 20.10.2024 у Східного МУ ДПС виникало право на звернення до суду із відповідною позовною заявою. Обмеження строків звернення ст. 289-2 КАС України - не передбачає.

Розглянувши подане клопотання та матеріали позову, суддя зазначає наступне.

Згідно п. 59.1 ст.59 Податкового кодексу України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Згідно із пунктом 42.2 статті 42 Податкового кодексу України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Із матеріалів позовної заяви вбачається, що згідно зі ст. 59 Податкового кодексу України податковим органом сформовано податкову вимогу форми «Ю» від 07.02.2024 №0-2300 та направлено на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхове будівництво "АЛЬТКОМ". Конверт з даним вкладенням повернувся до позивача 23.02.2024 з відміткою "Адресат відсутній за сказаною адресою".

Таким чином, податкова вимога форми «Ю» від 07.02.2024 №0-2300 повернута з незалежних від позивача підстав, а тому вважається належним чином врученою 23.02.2024.

Відповідно до п. 59.5 ст. 59 Податкового кодексу України у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення. У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Відповідно до з п. 87.13 ст. 87 Податкового кодексу України у разі несплати протягом 240 календарних днів з дня вручення платнику податків податкової вимоги суми податкового боргу, що перевищує 1 мільйон гривень, контролюючий орган може звернутися до суду за встановленням тимчасового обмеження у праві виїзду керівника юридичної особи або постійного представництва нерезидента-боржника за межі України - до погашення такого податкового боргу.

Згідно ч. 1 ст. 289-2 КАС України у разі невиконання у встановлені Податковим кодексом України строки обов`язку щодо сплати грошових зобов`язань юридичною особою або постійним представництвом нерезидента, що призвело до виникнення податкового боргу (заборгованості) у сумі, що перевищує 1 мільйон гривень, та якщо такий податковий борг не сплачено протягом 240 календарних днів з дня вручення платнику податків податкової вимоги, податковим органом подається до суду за основним місцем реєстрації юридичної особи або постійного представництва нерезидента позовна заява про застосування судом тимчасового обмеження керівника юридичної особи або постійного представництва нерезидента-боржника у праві виїзду за межі території України.

Суддею враховано, що позивачем звернувся до суду із цим позовом саме на підставі положень ст. 289-2 КАС України, а не із заявою згідно вимог ст. 283 КАС України.

Згідно ч. 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Таким чином право на звернення до суду згідно ст. 289-2 КАС України щодо встановлення тимчасового обмеження керівника юридичної особи або постійного представництва нерезидента-боржника у праві виїзду за межі України (в тому числі і в порядку звернення до суду з заявою) виникає через 240 днів з дня вручення платнику податків податкової вимоги, та має бути реалізовано (у разі звернення до суду з заявою про обмеження виїзду за кордон керівника платника податків), з урахуванням норм ст. 122 КАС України, тобто у тримісячний строк з моменту виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 24.07.2025 у справі №580/11507/24, який враховано судом відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Суддею встановлено, що податкова вимога форми «Ю» від 07.02.2024 №0-2300 вважається належним чином врученою 23.02.2024, як наслідок, закінчення 240-денного строку, встановленого п. 87.13 ст. 87 Податкового кодексу України та ч.1 ст. 289-2 КАС України припав на 20.10.2024, однак позов контролюючого органу подано до суду лише 05.08.2025, тобто поза межами тримісячного строку звернення до суду.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Реалізація контролюючим органом права на звернення до суду з позовною заявою щодо тимчасового обмеження керівника юридичної особи у праві виїзду за межі України у межах строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб ТОВ "Шляхове будівництво "АЛЬТКОМ" , а нереалізація цього права зумовлена власною пасивною поведінкою суб`єкта владних повноважень.

Аналіз практики Європейського суду з прав людини свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Аналогічна правова позиція щодо даних правовідносин викладена у постанові Верховного Суду від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19.

Як встановлено суддею з позову, до Черкаського окружного адміністративного суду з даним позовом контролюючий орган звернувся лише 05.08.2025, у той час, як право на таке звернення у нього виникло саме 20.10.2024, тобто з пропуском тримісячного строку звернення до суду. Разом з тим, жодних належних доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом позивачем не надано, а підстави, які зазначені у заяві про поновлення строку звернення до суду суддя визнає неповажними з огляду на вищезазначене.

Згідно ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачу у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, суддя на підставі ч. 2 ст. 123 КАС України вважає за необхідне повернути позивачу подану ним позовну заяву.

Керуючись статтями 169, 241-243, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків до Товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхове будівництво "АЛЬТКОМ", ОСОБА_1 про тимчасове обмеження у праві виїзду за межі України - повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, однак апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання суддею.

СуддяСергій КУЛЬЧИЦЬКИЙ