Справа № 460/4523/25
Суддя: О.О. Максимчук
Дата ухвалення: 2025-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

07 серпня 2025 рокум. Рівне№460/4523/25

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Максимчука О.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом Товариств з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Фоксі" до Головного управління ДПС у м. Києві та Головного управління ДПС у Рівненській області та Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинення певних дій,

В С Т А Н О В И В:

1. Стислий виклад позицій учасників справи.

На розгляді у Рівненському окружному адміністративному суді (далі суд) перебуває справа №460/4523/25 за адміністративним позовом (позовною заявою) Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Фоксі" (далі позивач або ТОВ «Торговий дім Фоксі») до Головного управління ДПС у м. Києві (далі відповідач-1), Головного управління ДПС в Рівненській області (далі відповідач-2) та Державної податкової служби України (далі відповідач-3), в якому з урахуванням заяви позивача про зміну (доповнення) предмету позову від 02.04.2025 (а.с. 95-134, том 3) позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 11.12.24 №299268 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку та виключити ТОВ «Торговий дім Фоксі» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку;

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №283553 від 19.11.2024 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку та виключити ТОВ «Торговий дім Фоксі» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку;

- визнати протиправним та скасувати Рішення про реєстрацію / відмову у реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 20.03.2025 №12646982/44842493 Головного управління ДПС в Рівненській області та зобов`язати Головне управління ДПС в Рівненській області зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних складений ТОВ «Торговий дім Фоксі» розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №12 від 30.11.2024 до податкової накладної №11 від 30.11.2024 датою його фактичного подання.

Свій позов з урахуванням заяви позивача про зміну (доповнення) предмету позову від 02.04.2025 (а.с. 95-134, том 3) позивач обґрунтовує тим, що позивач понад два роки здійснює господарську діяльність з оптової торгівлі твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами. ТОВ Торговий дім Фоксі» було створене з метою здійснення підприємницької діяльності за напрямком імпорт нафтопродуктів, що включає в себе оптову торгівлю нафтопродуктами, а саме газ скраплений нафтовий (LPG) та паливо дизельне C- класу на дилерських умовах на території України. Зазначену діяльність позивач здійснює на основі ліцензії на право оптової торгівлі пальним, за відсутності місць оптової торгівлі.

Позивач зазначає про те, що він отримав рішення комісії регіонального рівня відповідача-1 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 19.11.2024 р. №283553 та від 11.12.2024 №299268 у зв`язку із урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів, підставою зазначено пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме код 07 - недостатня кількість трудових ресурсів необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції) та код 12 постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Позивач не погоджується такими рішеннями та зазначає про те, що відповідач-1 не дотримався вимог Порядку №1165, а оскаржувані рішення від 11.12.2024 №299268 та рішення від 19.11.2024 №283553: заповнені інформацією загального змісту, що позбавляє позивача можливості усунути причин, що стали підставою для прийняття відповідачем відповідного рішення; не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості акту індивідуальної дії та породжує їх неоднозначне трактування, що у свою чергу, впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень; не містять жодних мотивів, підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, як і не містить зазначення конкретних відомостей, які вказували б на наявність податкової інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

Позивач стверджує про те, що з урахуванням особливостей ведення господарської діяльності позивача та зважаючи на залучення ним трудових ресурсів на умовах аутсорсингу, відсутністю необхідності в забезпеченні товарообігу складськими приміщеннями, що прямо обумовлено виданою позивачу ліцензією на право оптової торгівлі пальним, за відсутності місць оптової торгівлі, реєстраційний номер 01008, наявних трудових ресурсів у позивача достатньо для задоволення потреб і забезпечення виробничого процесу позивача, як і здійснення ним господарської операції. Крім того, позивачем створено усі необхідні умови та забезпечено достатність обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, а забезпечення позивача додатковою матеріально-технічної базою не передбачено й вимогами виданої позивачу ліцензії на право оптової торгівлі пальним, за відсутності місць оптової торгівлі. Водночас, позивач стверджує про те, що сам по собі факт включення його контрагентів ТОВ «ЛЕКСКОРП» та ТОВ «ГАЗ ТРАНС» (наразі - ТОВ «ФЛОРА-САПП-ТЕХ») до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, не може мати наслідком автоматичне прийняття рішення про відповідність усіх контрагентів (в тому числі і позивача) цих суб`єктів господарювання критеріям ризиковості платника податку, і позивач не може нести відповідальність за невиконання цими суб`єктами господарювання їх зобов`язань, адже позивач не має ні повноважень, ні обов`язків щодо здійснення контролю за виконанням ними податкових та інших зобов`язань, невиконання яких може мати наслідком відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Водночас, позивач вказує про те, що 30.11.2024 ним було помилково створено та зареєстровано податкову накладну №11 з ознакою -13.А, та у зв`язку із зазначеною помилкою, негайно після її виявлення позивачем було подано розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №12 від 30.11.2024 до цієї податкової накладної, однак 09.12.2024 позивач отримав квитанцію №1 про прийняття податкової накладної, а вже 12.12.2024 позивач отримав квитанцію, в якій зазначено наступне: Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (зі змінами), реєстрація розрахунку коригування від 30.11.2024 No12 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. РК складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку (додаток 1 Порядку)». У зв`язку із цим 17.03.2025 позивач подав до відповідача-2 повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, і до цього повідомлення позивачем було надано повний комплект запитуваних документів, копії яких також додані до позовної заяви. Проте відповідачем-2 20.03.2025 було винесено Рішення про реєстрацію / відмову у реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 20.03.2025 №12646982/44842493, яким позивачу відмовлено в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №12 від 30.11.2024 до даної податкової накладної. Позивач не погоджується з таким рішенням відповідача та просить його скасувати також, оскільки зупинення реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №12 від 30.11.2024 до даної податкової накладної стало прямим наслідком віднесення позивача до платників податків, які відповідають критеріям ризиковості на підставі оскаржуваного рішення від 19.11.2024 №283553, яке є протиправним.

Відповідач-1 (Головне управління ДПС у м. Києві) скористався правом на подання відзиву на позовну заяву та подав до суду відзив, де заперечуючи проти позову просить суд відмовити у його задоволенні та зазначає про те, що рішення комісії ГУ ДПС у м. Києві №299268 від 11.12.2024 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, прийнято в межах чинного законодавства, а твердження позивача щодо його протиправності є необґрунтованим та недоведеним належними та допустимими доказами. За твердженням відповідача віднесення комісією контролюючого органу платника податків до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості мають характер службової діяльності відповідних осіб з інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності органу. Використання контролюючим органом податкової інформації, наявної в інформаційних системах ДПС, або внесення інформації в такі бази за результатами її опрацювання, зокрема віднесення особи до платників, які відповідають критеріям ризиковості є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків і є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючий орган функцій і завдань. Віднесення платника податків до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості не порушує права та інтереси, оскільки не породжує правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин. Водночас, відповідач-1 стверджує, що у разі наявності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта прийняти рішення конкретного змісту є втручанням у дискреційні повноваження.

Відповідач-2 (Головне управління ДПС у Рівненській області) скористався правом на подання відзиву на позовну заяву та подав до суду відзив, де заперечуючи проти позову просить суд відмовити у його задоволенні та зазначає про те, що зупинення реєстрації податкової накладної як і формування квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної відбувається в автоматичному режимі та виключає будь-яке втручання контролюючого органу в процедуру зупинення реєстрації податкової накладної та генерування, надіслання квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної. На думку відповідача-2 відповідність критеріям ризиковості має бути спростовано платником податків шляхом подання на вимогу контролюючого органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, і лише ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 Порядку №520 або надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства, є підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Відповідач-2 вважає, що зупинення реєстрації розрахунку коригування №12 до податкової накладної №11 було правомірним, з огляду на наявність на момент зупинення реєстрації вищевказаних податкових накладних чинного рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника та не надання пояснень виникнення змін в кількісних показниках коригування до податкової накладної №11 від 30.11.2024 року, матеріали справи не містять належних і достатніх доказів на спростування висновків контролюючого органу.

Відповідач-3 (Державна податкова служба України) не скористався своїм правом на подання відзиву на позовну заяву, не подав до суду свій відзив на позов у строк, встановлений ухвалою суду про відкриття провадження у справі.

Позивач скористався правом на подання відповіді на відзив та подав до суду свої відповіді на відзиви відповідача-1 і відповідача-2, в яких позивач заперечив щодо доводів відповідачів, наведених ним у вказаних відзивах.

2. Заяви, клопотання учасників справи, інші процесуальні дії у справі.

Позовна заява подана до суду 10.03.2025 у електронній формі через електронний кабінет позивача в ЄСІТС, надійшла до суду і була зареєстрована в автоматизованій системі діловодства суду 11.03.2025.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.03.2025 визначено суддю Максимчука О.О. головуючим суддею (суддею-доповідачем) з розгляду справи за вказаною позовною заявою.

Ухвалою від 17.03.2025 суд залишив без руху позовну заяву та встановив позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви, а саме подання позивачем до суду уточненої позовної заяви у кількості відповідно до кількості учасників справи із зазначенням правильного найменування юридичної особи відповідача, до якого звернені позовні вимоги.

19.03.2025 позивачем до суду було подано заяву про уточнення позовних вимог разом із текстом позовної заяви (уточненої), тим самим позивач усунув недоліки позовної заяви, визначені ухвалою суду від 17.03.2025 про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою від 24.03.2025 суд прийняв вказану позовну заяву (уточнену) до розгляду і відкрив провадження в адміністративній справі, вирішив розгляд справи здійснювати одноособово суддею за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) та встановив учасникам справи строки подання їх заяв по суті спору

02.04.2025 позивач звернувся до суду з заявою про зміну предмету позову, згідно якої позивач доповнив початкову вимогу первісного позову новими позовними вимогами.

Ухвалою від 28.04.2025 суд прийняв до розгляду вказану заяву позивача про зміну предмету позову та вирішив розглядати справу за позовними вимогами, наведеними у цій заяві позивача, залучив до участі у справі в якості співвідповідачів Головне управління Державної податкової служби в Рівненській області () та Державну податкову службу України (), встановив їм як відповідачам строк подання відзивів на позовну заяву та вирішив розгляд справи розпочати спочатку в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, відповідно до ст. 262 КАС України

Відповідач-1 (Головне управління ДПС у м. Києві) скористався правом на подання відзиву на позовну заяву та подав до суду 22.04.2025 відзив, у якому виклав свої заперечення проти позову.

Позивач скористався правом на подання відповіді на відзив та подав 22.04.2025 до суду свою відповідь на відзив відповідача-1, у якому позивач заперечує щодо доводів відповідача-1, наведених ним у вказаному відзиві.

Відповідач-2 (Головне управління ДПС у Рівненській області) скористався правом на подання відзиву на позовну заяву та подав до суду 16.05.2025 відзив, у якому виклав свої заперечення проти позову.

Позивач скористався правом на подання відповіді на відзив та подав 20.05.2025 до суду свою відповідь на відзив відповідача-2, у якому позивач заперечує щодо доводів відповідача-2, наведених ним у вказаному відзиві.

Відповідач-3 (Державна податкова служба України) не скористався своїм правом на подання відзиву на позовну заяву, не подав до суду свій відзив на позов у строк, встановлений ухвалою суду про відкриття провадження у справі, про причини неподання відзиву в установлений строк для суду не повідомив.

На момент розгляду справи по суті і ухвалення судом цього рішення інші заяви, клопотання від учасників справи до суду не надійшли, а також суд не здійснював інші процесуальні дії у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо).

З урахуванням вимог частини 4 статті 229 КАС України при розгляді справи в порядку письмового провадження суд не здійснював фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

3. Встановлені судом обставини справи та зміст спірних правовідносин.

Розглянувши наявні у справі матеріали, з`ясувавши доводи та аргументи сторін, на яких ґрунтуються їх позовні вимоги і заперечення, дослідивши подані сторонами письмові докази, суд встановив такі фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини, що враховані судом при вирішення спору по суті.

Згідно з відомостями (а.с. 28-32, том 1), що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі ЄДР) Товариство з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ ФОКСІ» (позивач) зареєстроване 31.10.2022 як юридична особа () за №000036349, де одноосібним засновником, кінцевим бенефіціарним власником та керівником є ОСОБА_1 , а видами діяльності цієї юридичної особи згідно з КВЕД є: 46.12 Діяльність посередників у торгівлі паливом, рудами, металами та промисловими хімічними речовинами; 46.13 Діяльність посередників у торгівлі деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами; 46.49 Оптова торгівля іншими товарами господарського призначення, 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами (основний); 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарнотехнічним обладнанням; 46.75 Оптова торгівля хімічними продуктами; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 47.30 Роздрібна торгівля пальним; 47.99 Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами; 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту.

Позивач стверджує та відповідачами не заперечується, а тому суд встановив, що 11.12.2024 через кабінет платника податків позивач отримав прийняте щодо позивача комісією регіонального рівня рішення про відповідність / невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 11.12.2024 №299268 (надалі Рішення №299268) у зв`язку із урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 02.12.2024 №2, відповідно до якого комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме:

- код 07 - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції);

- код 12 - постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Інформацією, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, у Рішенні №299268 зазначено: тип операції - постачання, період здійснення господарської операції - з 11.05.2024 по 19.11.2024, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - 2711, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - 43639643, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку - 07.11.2024.

23.12.2024 позивачем до Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ДПС України подано скаргу (а.с. 145-203, том 3) на Рішення №299268 від 11.12.2024, де позивач просив скасувати вказане рішення.

За результатами розгляду вказаної скарги позивача прийнято рішення від 26.12.2024 №306939, яким залишено скаргу без задоволення та рішення комісії регіонального рівня №299268 від 11.12.2024 без змін, а в якості підстав для цього зазначено: 1) відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування; 2) недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податкових накладних/розрахунках коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг щодо виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції); 3) постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Крім того, з наявних у матеріалах справи доказів суд встановив, що 19.11.2024 Комісією Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних було прийнято щодо позивача рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №283553 від 19.11.2024 (далі Рішення №283553) (а.с. 179-180, том 4).

Підставою відповідності платника податку критеріям ризиковості було зазначено пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: 07 недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції) та 12 постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, до якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Комісією Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних в інформації, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості в Оскаржуваному рішенні від 19.11.2024 р. №283553 були зазначені операції з постачання товарів платникам, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, а саме: ТОВ «ЛЕКСКОРП» () та ТОВ ГАЗ ТРАНС (наразі ТОВ «ФЛОРА-САПП-ТЕХ», ідентифікаційний код 42998982).

Позивач стверджує і відповідачами не заперечується, що 30 листопада 2024 року позивачем було помилково створено та зареєстровано податкову накладну №11 з ознакою -13.А (а.с. 184-186, том 4), і у зв`язку із зазначеною помилкою, негайно після її виявлення позивачем було подано розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №12 від 30.11.2024 (а.с. 187-190, том 4)до вказаної податкової накладної.

09 грудня 2024 року позивач отримав квитанцію №1 про прийняття податкової накладної, однак 12 грудня 2024 року позивач квитанцію, в якій зазначено наступне: Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (зі змінами), реєстрація розрахунку коригування від 30.11.2024 No12 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. РК складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку (додаток 1 Порядку).

У зв`язку із зазначеним рішенням контролюючого органу, 17 березня 2025 року подав до Головного управління ДПС у Рівненській області повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено №5 (а.с. 191, том 4). До зазначеного повідомлення Позивачем було надано повний комплект запитуваних документів в кількості 52 додатків.

Головним управлінням ДПС в Рівненській області 20 березня 2025 року за результатами розгляду вказаного повідомлення і документів позивача було винесено Рішення про реєстрацію / відмову у реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 20.03.2025 р. №12646982/44842493, яким відмовлено в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №12 від 30.11.2024 до податкової накладної. Контролюючим органом зазначене рішення обґрунтовано тим, що РК складена та подана платником податку, який відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

З наведеного суд дійшов до висновку про те, що зупинення реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №12 від 30.11.2024 до податкової накладної стало прямим наслідком віднесення позивача контролюючим органом до платників податків, які відповідають критеріям ризиковості на підставі оскаржуваних Рішення №299268 від 11.12.2024 та Рішення №283553 від 19.11.2024.

Позивач не оскаржував в адміністративному порядку Рішення від 19.11.2024 №283553, яке винесене комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у м. Києві, а також не оскаржував в адміністративному порядку рішення про реєстрацію/відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 20.03.2025 р. №12646982/44842493.

Судом встановлено, що однією з підстав для прийняття відповідачем оскаржуваних рішень про відповідність платника податків пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку в Рішенні №299268 від 11.12.2024 та Рішенні №283553 від 19.11.2024 зазначено: « 07 недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції)».

Як уже зазначено судом основним видом економічної діяльності позивача згідно з КВЕД є 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами.

Зазначену діяльність позивач здійснює на підставі ліцензії (а.с. 71-72, том 1), виданої позивачу Головним управлінням ДПС у м. Києві, на право оптової торгівлі пальним, за відсутності місць оптової торгівлі, реєстраційний номер 01008 (дата реєстрації 27.10.2023, термін дії: з 27.10.2023 по 27.10.2028), а також позивач є платником податку на додану вартість з 01 грудня 2022 року (індивідуальний податковий номер 36), що не заперечується відповідачами.

Місцезнаходженням позивача на момент винесення оскаржуваних рішень контролюючого органу було зареєстроване у ЄДР за адресою: Україна, 01033, м. Київ, Печерський р-н, вул. Шота Руставеллі, буд. 33-Б, кв. (офіс) 27, а право користування вказаним приміщенням визначалося договором спільного використання нежитлового приміщення та надання послуг з отримання кореспонденції №91 від 26.09.2023 (а.с. 208-210, том 3).

З 09.01.2025 дати проведення відповідних реєстраційних дій в ЄДР, позивач змінив своє місцезнаходження в ЄДР з адреси: Україна, 01033, місто Київ, вул. Руставелі Шота, будинок 33-Б, офіс 27, на адресу: Україна, 33018, Рівненська область, Рівненський район, місто Рівне, вулиця Стельмаха Володимира, будинок 62, а тому з наведеного часу як платник податків перебуває на обліку в контролюючому органі за новим місцезнаходженням (Головне управління Державної податкової служби у Рівненській області). Право користування позивача вказаним приміщенням у м. Рівне, вул. Стельмаха Володимира, буд. 62, визначається договором оренди майнового комплексу №01- 16/12/2024 від 16 січня 2024 року (а.с. 211-214, том 3).

Зі змісту наявного у матеріалах справи штатного розпису №4 (а.с. 215, том 3) суд встановив, що господарська діяльність позивачем здійснюється з використанням трудових ресурсів 5 штатних працівників, а саме: директора, юрисконсульта, брокера, логіста, менеджера (управителя), а місячний фонд оплати праці з 27 листопада 2024 р. становить 88000,00 грн. З наданих позивачем у його заявах по суті спору пояснень і даних з ЄДР судом встановлено, що:

- єдиним засновником, кінцевим бенефіціарним власником та керівником товариства є Герасимова Нінель Миколаївна, на яку за твердженням позивача покладено обов`язки з управління поточною діяльністю юридичної особи, в тому числі проведення переговорів з покупцями та постачальниками, укладання контрактів та підготовка необхідної документації для розмитнення товару, що надається брокеру,

- підготовкою договорів з контрагентами, консультування з юридичних питань займається штатний юрисконсульт,

- для роботи з митницею та оформлення самого процесу розмитнення позивач має штатного брокера і також позивачем укладаються договори із митними брокерами (а.с. 216 219, том 3);

- оформлення бухгалтерських документів, підготовку та подання податкової звітності, ведення бухгалтерського обліку та оформлення інших первинних документів позивач здійснює із залученням основі аутсорсингу працівників ПП «АВ ДАНА» на підставі договору №140 від 01.11.2022 (а.с. 220 224, том 3).

Господарська діяльність позивача полягає у ввезенні на територію України нафтопродуктів та газу скрапленого нафтового (LPG) в рамках договорів №0323_1/2022 від 23.03.2023 (а.с. 11-30, том 4), №1216/2022 від 16.12.2022 (а.с. 31-40, том 4), укладених між ТОВ Торговий дім Фоксі» і Megarevelis Group OU (Естонія), та подальшій їх оптовій реалізації позивачем для його контрагентів на території України.

Транспортування газу скрапленого нафтового (LPG) здійснюється позивачем із залученням перевізників ФОП ОСОБА_2 на підставі договору на перевезення вантажів у міжнародному сполученні та ТОВ «ІТАС ТРАНС» відповідно до договору на перевезення вантажів автомобільним транспортом.

Судом також встановлено, що однією з підстав для прийняття відповідачем оскаржуваних рішень про відповідність платника податків пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку в Рішенні №299268 від 11.12.2024 та Рішенні №283553 від 19.11.2024 зазначено «код 12 - постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку», а податкові номери таких платників податків, задіяних в ризикових операціях 43639643 та 42998982.

Згідно з відомостями, що містяться у ЄДР, юридичними особами із кодами ЄДРПОУ (податковим номером): 43639643 є зареєстроване 29.05.2020 в ЄДР Товариство з обмеженою відповідальність «ЛЕКСКОРП» (далі ТОВ «ЛЕКСКОРП»), а 42998982 є зареєстроване 14.05.2019 в ЄДР Товариство з обмеженою відповідальність «Флора-Сапп-Тех», яке до державної реєстрації зміни свого найменування 21.01.2025 в ЄДР мало найменування Товариство з обмеженою відповідальність «ГАЗ ТРАНС» (далі ТОВ «ГАЗ ТРАНС»).

З наявних у матеріалах справи доказів суд встановив, що 14.08.2024 між позивачем (як постачальником) та ТОВ «ЛЕКСКОРП» (як покупцем) укладено Договір поставки №14082024-1/16 (а.с. 225-235, том 3), відповідно до умов якого позивач зобов`язався передати, а ТОВ «ЛЕКСКОРП» прийняти та оплатити нафтопродукти: дизельне паливо, газ, бензин, з базисом поставки, в кількості, в асортименті, та термінами поставки відповідно до умов цього договору та додатків до нього (пункт 1.1. договору).

Додатком №1 до цього договору (а.с. 236-237, том 3) сторони погодили поставку за вказаним договором товару «газ скраплений автомобільний (код УКТ ЗЕД України )» у обсязі 100 метричних тон, на умовах поставки DAP згідно Інкотермс-2020, країна призначення Україна, вартість партії товару згідно рахунку, умови платежу передплата товару, строк поставки з 19.08.2024 по 22.08.024, місце відвантаження товару Вільнюс Литва.

Позивач у своїх заявах по суті спору стверджує і відповідачами не заперечується та підтверджується наявною у матеріалах справи довідкою від 05.09.2023 №29 (а.с. 178, том 4), а тому суд встановив, що на момент виникнення спірних правовідносин ТОВ «ЛЕКСКОРП» () мало чинну ліцензію на право оптової торгівлі пальним, за відсутності місць оптової торгівлі, видану Державною податковою службою (), реєстраційний номер ліцензії 00427, дата реєстрації (видачі) 22.07.2020, термін дії з 22.07.2020 до 22.07.2025, а основним видом економічної діяльності цієї юридичної особи згідно з КВЕД є: 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами (основний).

На виконання вказаного договору поставки №14082024-1/16 від 14.08.2024 та додатку №1 до нього позивач ввозив на митну територію України газ скраплений автомобільний (код УКТ ЗЕД України ) на підставі договору №0323_1/2022 (а.с. 11 30, том 4) купівлі-продажу продукції, укладеного 23.03.2023 між позивачем (як покупцем) та компанією Megarevelis Group OU Естонія (як продавцем), за інвойсами (а.с. 116 135, том 4), копії яких наявні у матеріалах справи.

Митне оформлення такого товару проведене згідно з ВМД за номерами: 24UA11U6, 24UA13U4, 24UA33U8, 24UA34U7, 24UA35U6, 24UA16U6, 24UA17U5, 24UA69U6, 24UA70U9, 24UA33U5, 24UA36U2, 24UA38U0, 24UA45U8, 24UA66U0, 24UA68U9, 24UA71U0, 24UA85U0, 24UA05U1, 24UA45U0, копії яких наявні у матеріалах справи (а.с. 76-115, том 4).

Після митного оформлення зазначеного товару, відповідно до видаткових накладних (а.с. 52-71, том 4) від 23.08.2024 №398 та №399, від 26.08.2024 №411, №412 №413, від 20.09.2024 №482 та №483, від 21.09.2024 №484 та №485, від 22.09.2024 №489, №490, №492, №493, від 25.09.2024 №494, №495, №496, №497, №498, від 25.09.2024 №498 позивач (як постачальник) передав для ТОВ «ЛЕКСКОРП» (як покупцю), а останній як покупець прийняв за договором №14082024-1/16 від 14.08.2024 товар «газ вуглеводневий скраплений LPG (код УКТ ЗЕД )».

Оплату зазначеного товару за договором №0323_1/2022 ТОВ «ЛЕКСКОРП» здійснило на розрахунковий банківський рахунок позивача платіжними інструкціями (а.с. 72-75, том 4) від 19.08.2024 №1002, від 13.09.2024 №1174, від 16.09.2024 №1185, від 17.09.02 №1197.

Транспортування вказаного товару для ТОВ «ЛЕКСКОРП» здійснювалось позивачем із залученням перевізників ФОП ОСОБА_2 на підставі договору на перевезення вантажів у міжнародному сполученні №ДГ-16082024 від 16 серпня 2024 року (а.с. 239-241, том 3) та ТОВ «ІТАС ТРАНС» відповідно до договору на перевезення вантажів автомобільним транспортом №19092024/2024 від 19.09.2024 року (а.с. 242-246, том 3), що підтверджується копіями наявних у матеріалах справи актів здачі-приймання робіт (а.с. 136 155, том 4) і товарно-транспортних накладних на відпуск нафтопродуктів (а.с.156 175, том 4).

Крім того, 03.06.2024 між Позивачем як постачальником та ТОВ ГАЗ ТРАНС (наразі ТОВ «ФЛОРА-САПП-ТЕХ», ) як покупцем було укладено договір поставки №03062024/26 (а.с. 199-208, том 4), згідно із предметом якого ТОВ Торговий дім Фоксі» зобов`язувалось передати, а ТОВ ГАЗ ТРАНС прийняти та оплатити нафтопродукти: дизельне паливо, газ, бензин, з базисом поставки, в кількості, в асортименті, та термінами поставки відповідно до умов договору та додатків до нього.

На виконання умова цього договору поставки №03062024/26 від 03.06.2024 позивач у червні 2024 року ввозив на територію України Газ вуглеводневий скраплений LPG, суміш пропан бутанова (код УКТ ЗЕД ) в рамках наведених вище договорів, укладених між позивачем та Megarevelis Group OU (Естонія).

Протягом терміну співпраці з ТОВ ГАЗ ТРАНС в період з 03.06.2024 по 30.06.2024, позивачем було ввезено на територію України згідно з наявними у матеріалах справи документами (а.с. 238-250 том 4, 1-4 том 5) і поставлено для покупця ТОВ «ГАЗ ТРАНС» газу вуглеводневого скрапленого LPG, суміш пропан бутанова (код УКТ ЗЕД ) 97,778 т. на суму 3238487,82 грн згідно з видатковими накладними (а.с. 218-222, том 4), за що позивач отримав відповідну оплату від ТОВ «ГАЗ ТРАНС», що підтверджується наявними у матеріалах справи виписками за рахунками позивача за період з 01.06.2024 по 02.07.2024 (а.с. 4-25, том 5).

При цьому, ТОВ ГАЗ ТРАНС (наразі ТОВ «ФЛОРА-САПП-ТЕХ», ) як виконавець також надавало позивачу як замовнику у червні 2024 року транспортні послуги, а саме доставлення спеціалізованим автомобільним транспортом вантаж - скраплений газ, що підтверджується договором №21/05/24 від 21 травня 2024 року про надання транспортних послуг (а.с. 209-212, том 4), актами надання послуг (а.с. 213-216, том 4), товарно-транспортними накладними (а.с. 228-237, том 4). Зазначені транспортні послуги оплачені перевізнику згідно з платіжними дорученнями (а.с. 223-227, том 4).

З урахуванням наведеного, суд встановив, що господарські операції з постачання газу скрапленого автомобільного (код УКЗТЕД України 2711 19 00 00) для ТОВ «ЛЕКСКОРП» відповідно до умов договору поставки №14082024-1/16 від 14 серпня 2024 року, а також з постачання газу вуглеводневого скрапленого LPG, суміш пропан бутанова (код УКТ ЗЕД ) на користь ТОВ ГАЗ ТРАНС відповідно до умов Договору поставки №№03062024/26 від 03.06.2024, є реально здійсненими, що доведено позивачем належними і допустимими доказами та відповідачем не спростовано в установленому порядку.

4. Нормативно-правове регулювання спірних правовідносин та висновки суду.

Встановивши наведені вище фактичні обставини справи та відповідні їм спірні правовідносини, суд вважає, що до спірних правовідносин за наведених фактичних обставин справи підлягають застосуванню такі норми права і висновки Верховного суду про їх застосування.

Приписами статті 1 та частини 1 статті 2 Конституції України встановлено, що Україна є суверенною і незалежною, демократичною, соціальною, правовою державою, суверенітет якої поширюється на всю її територію, а норми статті 67 Конституції України передбачають обов`язок кожного сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Податковий кодекс України (далі - ПКУ) регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства. Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (абзаци 1 та 2 пункту 1.1 статті 1 ПКУ).

Згідно з приписами пункту 15.1 статті 15 ПКУ платниками податків визнаються фізичні особи (резиденти і нерезиденти України), юридичні особи (резиденти і нерезиденти України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування згідно з цим Кодексом або податковими законами, і на яких покладено обов`язок із сплати податків та зборів згідно з цим Кодексом.

Відповідно до пункту 16.1.4 статті 16 ПКУ платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 ПКУ передбачено, що контролюючими органами є податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.

Згідно з приписами пункту 201.1. статті 201 ПКУ на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 187.1 статті 187 ПКУ датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Пунктом 201.10 статті 201 ПКУ визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246, (далі - Порядок №1246) передбачено, що податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з пунктом 192.1 статті 192 ПКУ якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в ЄРПН.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в ЄРПН отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу. Постачальник має право зменшити суму податкових зобов`язань лише після реєстрації в ЄРПН розрахунку коригування до податкової накладної (підпункт 192.1.1 пункту 192.1 статті 192 ПКУ).

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 ПКУ реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин). Вказаний Порядок №1165 визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі права та обов`язки їх членів.

Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно з пунктом 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Якщо за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в такому рішенні зазначається:

актуальна інформація щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та ризикових операцій, відображених у попередньому рішенні про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту;

інформація щодо операцій, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування, дата подання для реєстрації в Реєстрі яких не раніше 180 днів до дати прийняття попереднього рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту.

У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що:

виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку;

відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.

Рішення про відповідність/невідповідність критеріям ризиковості платника податку набирає чинності у день засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Критерії ризиковості платника податків на додану вартість викладено у Додатку 1 до Порядку №1165, відповідно до яких таким критерієм є, зокрема:

"8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Довідник кодів податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті ДПС."

Тобто, законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 23.06.2022 по справі №640/6130/20.

Суд зазначає, що контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС.

Здійснюючи такий моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням Податкового кодексу України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг, дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно з пунктом 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Якщо за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в такому рішенні зазначається:

актуальна інформація щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та ризикових операцій, відображених у попередньому рішенні про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту;

інформація щодо операцій, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування, дата подання для реєстрації в Реєстрі яких не раніше 180 днів до дати прийняття попереднього рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту.

У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що:

виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку;

відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.

Рішення про відповідність/невідповідність критеріям ризиковості платника податку набирає чинності у день засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Критерії ризиковості платника податків на додану вартість викладено у Додатку 1 до Порядку №1165, відповідно до яких таким критерієм є, зокрема:

"8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Довідник кодів податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті ДПС."

Тобто, законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 23.06.2022 по справі №640/6130/20.

Суд зазначає, що контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС.

Здійснюючи такий моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням Податкового кодексу України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг, дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Пунктами 10 та 11 Порядку №1165 визначено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів відповідно до Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Мінфіну від 12 грудня 2019 р. №520.

Відповідно до абзацу 2 пункту 25, пункту 26 Порядку №1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

Пунктом 27 Порядку №1165 передбачено, що комісія контролюючого органу в своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції України, Податкового кодексу України та законів, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, а також цим Порядком.

Відповідно до пункту 44 Порядку №1165 комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520 затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №520), який визначає механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПКУ зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2 Порядку №520 визначено, що рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, приймають комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі територіальних органів ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Пунктами 4 та 5 Порядку №520 встановлено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Платник податку, який склав податкову накладну / розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації таких податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може подати такі документи: 1) договори, у тому числі зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; 2) договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; 3) первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи, інвентаризаційні описи, у тому числі рахунки-фактури / інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; 4) розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; 5) документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; 6) інші документи, що підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі.

Згідно з пунктом 6 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання.

Пунктом 9 Порядку №520 визначено, що за результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку:

або приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку;

або надсилає повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - Повідомлення), засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку з пропозицією щодо надання платником податку додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування;

або приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у разі надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства, та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Отже, зважаючи на вказані норми, Комісія регіонального рівня на виконання пункту 44 Порядку №1165 перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні) та за результатом такої перевірки приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування відповідно до пункту 11 Порядку №520.

5. Висновки суду по суті спору та позовних вимог.

Враховуючи встановлені судом у цій справі і описані вище фактичні обставини, відповідні їм правовідносини, застосовані до них судом норми права і висновки Верховного суду щодо їх застосування, суд дійшов до наступних висновків по суті спору та позовних вимог.

Згідно з приписами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу (частин 1), а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (частина 2).

В ході розгляду справи судом було встановлено, що однією з підстав для прийняття відповідачем оскаржуваних рішень про відповідність платника податків пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку в Рішенні №299268 від 11.12.2024 та Рішенні №283553 від 19.11.2024 зазначено: « 07 недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції)».

Однак з наявних у матеріалах справи доказів і наданих позивачем пояснень, які в установленому порядку відповідачем не спростовані належними та допустимими доказами, судом встановлено, що позивачем створено усі необхідні матеріально-технічні умови та забезпечено достатню кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення ним господарської діяльності у обраний позивачем спосіб та в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування, враховуючи встановлені судом та підтверджені доказами наявність достатньої кількості штатних працівників підприємства і залучення ним на договірній основі матеріальних та трудових ресурсів інших суб`єктів господарювання, які надають позивачу бухгалтерські, транспортні, брокерські та інші послуги. Водночас, відповідач належними та допустимими доказами не спростував того, що обраний позивачем спосіб здійснення його господарської діяльності вимагає необхідності забезпечення такою господарської діяльності позивача додатковою матеріально-технічної базою і трудовими ресурсами, що також не передбачено вимогами ліцензії на право оптової торгівлі пальним, за відсутності місць оптової торгівлі (реєстраційний номер 01008).

В ході розгляду справи судом також встановлено, що іншою підставою для прийняття відповідачем оскаржуваних рішень про відповідність платника податків пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку в Рішенні №299268 від 11.12.2024 та Рішенні №283553 від 19.11.2024 зазначено «код 12 - постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку»,

Однак з наявних у матеріалах справи доказів і наданих позивачем пояснень, які в установленому порядку відповідачем не спростовані належними та допустимими доказами, судом встановлено, що господарські операції позивача з постачання газу скрапленого автомобільного (код УКЗТЕД України 2711 19 00 00) ТОВ «ЛЕКСКОРП» відповідно до умов договору поставки №14082024-1/16 від 14 серпня 2024 року, та з постачання газу вуглеводневого скрапленого LPG, суміш пропан бутанова (код УКТ ЗЕД ) ТОВ ГАЗ ТРАНС відповідно до умов договору поставки №№03062024/26 від 03.06.2024 є реально здійсненими і такими, що пов`язані з рухом активів, зміною власника активів та змінами у стані власного капіталу учасників господарської операції на підставі господарських зобов`язань, які відповідають змісту, відображеному в укладених сторонами договорах.

При цьому, відповідачем не надано доказів, які б спростовували інформацію та документи, надані позивачем. Будь-яких доказів на підтвердження інформації, на підставі якої прийняті оскаржувані рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, відповідачем надано не було. При цьому, в матеріалах справи наявні первинні документи, які оформлені позивачем в рамках господарських відносин із контрагентами, копії яких надані разом із поясненнями для прийняття рішення, та які складені у відповідності до вимог законодавства та є первинними документами, що засвідчують факт реального виконання позивачем та його контрагентами господарських зобов`язань.

Відтак, оскаржувані рішення не містять належних і доведених доказами обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. Крім того, незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною 2 статті 77 КАС України. Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 05.01.2021 по справі №640/11321/20, від 30.11.2021 по справі №340/1098/20.

З наведеного, суд дійшов до висновку про те, що з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 КАС України, відповідач не довів наявність обґрунтованих підстав для віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості, а тому за встановлених судом обставин справи на переконання суду є протиправними та підлягають скасуванню оспорювані позивачем Рішення №299268 від 11.12.2024 та Рішення №283553 від 19.11.2024 про відповідність позивача як платника податку на додану вартість критеріям пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Водночас, у спірних правовідносинах у цій справі, що розглядається судом, підставою для зупинення реєстрації поданого позивачем розрахунку коригування стало те, що такий розрахунок коригування складений та поданий платником податку (позивачем), який відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку і у зв`язку з цим запропоновано позивачу надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК.

Суд встановив, що позивач разом з поясненнями щодо зупинення реєстрації розрахунку коригування надав усі первинні документи на підтвердження господарської операції, проте відповідачем відмовлено у реєстрації розрахунку у зв`язку з наявністю рішень про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку від 11.12.24 №299268, від 19.11.2024 №283553.

Водночас, оскільки в ході розгляду справи суд дійшов до висновку про протиправність таких рішень про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку та наявність підстав для їх скасування, то і рішення про відмову у реєстрації розрахунку коригування від 20.03.2025 №12646982/44842493 є протиправним і його також належить скасувати, оскільки воно прийнято у зв`язку з наявністю та є прямим наслідком цих протиправних Рішень від 11.12.24 №299268 та від 19.11.2024 №283553.

Відповідно до приписів Постанови №1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліків платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Станом на момент подачі позову позивач перебуває за основним місцем обліку в ГУ ДПС у Рівненській області, тобто саме цей конролюючий орган з урахування положень Постанови №1165 повинен виконати судове рішення в частині виключення позивача з переліку ризикових.

При цьому, на момент судового розгляду справи ГУ ДПС у м. Києві не є уповноваженим державним органом, що відповідає за виконання судового рішення, оскільки позивач не перебуває в цьому органі на обліку на час подачі позову, при цьому Постанова №1165 покладає обов`язок виключити з переліку ризикових саме той податковий орган, в якому перебуває за основним місцем обліку відповідний платник податків.

А тому суд дійшов до висновку про те, що саме ГУ ДПС у Рівненській області, а не ГУ ДПС у м. Києві слід зобов`язати виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Водночас, системний аналіз положень пункту 19 та пункту 20 Порядку №1246 дає підстави стверджувати про те, що відповідальним за ведення та наповнення Реєстру податкових накладних, а також виконання рішення суду про реєстрацію податкових накладних та/або розрахунків коригування є орган ДПС центрального рівня, тобто ДПС України.

Визначаючи дату, якою слід зареєструвати спірний розрахунок коригування, суд керується вимогами пунктів 19 та 20 Порядку №1246, згідно з якими у разі надходження до ДПС рішення про реєстрацію та/або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішення суду.

Таким чином, на переконання суду, з метою повного та належного захисту порушеного права позивача слід зобов`язати ДПС України, а не Головне управління ДПС в Рівненській області, зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №12 від 30.11.2024 до податкової накладної №11 від 30.11.2024 датою її подання на реєстрацію. Суд переконаний, що задоволення вказаної позовної вимоги у наведений спосіб забезпечить дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

При цьому, суд зауважує, що задоволення цієї вимоги не є втручанням у здійснення відповідачем своїх дискреційних повноважень, оскільки позовна вимога про зобов`язання контролюючого органу виключити ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ ФОКСІ» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є належним способом захисту прав позивача та відповідає частинам 2 і 3 статті 245 КАС України, а тому також підлягає задоволенню. Крім того, така вимога, як зазначено вище, відповідає передостанньому абзацу пункту 6 Порядку №1165.

Отже, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову.

6. Розподіл судових витрат.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з приписами частини 1 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Судом встановлено, що при поданні до суду позовної заяви та заяви про зміну предмету позову позивачем було сплачено судовий збір у сумі 9084,00 грн згідно з платіжними інструкціями від 07.03.2025 №721 (а.с. 36, том 1) на суму 3028,00 грн та від 31.03.2025 №725 (а.с. 28, том 5) на суму 6056,00 грн.

З урахуванням наведеного та оскільки суд визнав по суті обґрунтованими позовні вимоги позивача, то понесені позивачем витрати зі сплати судового збору у зв`язку із розглядом справи (за подання позовної заяви) підлягають присудженню на його користь у розмірі 9084,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Пунктом 1 частини 3 статті 132 КАС України встановлено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

При цьому, статтею 134 КАС України передбачає, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави (ч.1). За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката (ч.2).

Разом з тим, частиною 3 статті 134 КАС України регламентовано, що для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина 4 статті 134 КАС України).

Відповідно до приписів частини 5 статті 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Згідно з частиною 9 статті 139 КАС України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.

Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація та досвід адвоката, фінансовий стан клієнта й інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним і враховувати витрачений адвокатом час.

Суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат (у даному випадку, за наявності заперечень учасника справи), що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою.

Так, судом встановлено, що позивачу було надано правничу допомогу адвокатом, що здійснює адвокатську діяльність індивідуально, Сєдовим І.В. (далі - представник) на підставі ордеру на надання правничої допомоги серія АІ №1843279 від 10.03.2025 (а.с. 135, том 3) та додаткової угоди №6 від 07.03.2025 до договору про надання правничої допомоги від 31.10.2023 (а.с. 176, том 4), відповідно до умов якої позивач доручив, а представник прийняв на себе зобов`язання по наданню юридичних послуг (правничої допомоги) позивачу та представництва інтересів позивача по спору щодо винесення комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/рохрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у м. Києві рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 11.12.24 №299268.

Відповідно до пункту 2 вказаної додаткової угоди гонорар представнику сплачується з наступного розрахунку: 40000,00 грн складання позовної заяви та інших процесуальних документів, підготовка їх для подачі до суду, направлення копії позову відповідачу, подання позову до суду; 1200,00 грн за одну годину роботи представника, а саме: ознайомлення з матеріалами, участі в судових засіданнях; 1200,00 грн за складання 1 (одного) адвокатського запиту про витребування документів та інформації у юридичних осіб, державних органів тощо.

З матеріалів справи судом встановлено, що правнича допомога представника полягала у складанні та підготовці процесуальних документів та належному оформлені додатків, поданні процесуальних документів, за що відповідно до пункту 2 вказаної додаткової угоди передбачено сплату для представника гонорару 40000,00 грн, і в заяві позивача про зміну (доповнення) предмету позову від 02.04.2025 позивач просить суд стягнути з відповідача на його користь 40000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу у цій справі.

При цьому, з матеріалів справи вбачається також, що правнича допомога представником у цій справі не надавалась шляхом ознайомлення з матеріалами, участі в судових засіданнях, складання адвокатських запитів про витребування документів та інформації у юридичних осіб, державних органів тощо.

З приводу заявленого позивачем до стягнення з відповідача розміру витрат на правничу допомогу у справі в сумі 40000,00 грн, суд зазначає таке.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи. Аналогічна правова позиція висловлена у Постанові Верховного Суду від 26.03.2019 у справі №200/14113/18-а.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26.02.2015 у справі «Баришевський проти України», від 10.12.2009 у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12.10.2006 у справі «Двойних проти України», від 30.03.2004 у справі «Меріт проти України» заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Заявлені у заяві про розподіл судових витрат вимоги позивача щодо повернення йому витрат на професійну правничу допомогу в сумі 40000,00 гривень ґрунтуються на умовах укладеної між позивачем та представником додаткової угоди №6 від 07.03.2025 до договору про надання правничої допомоги від 31.10.2023.

Надаючи оцінку співмірності заявленої до стягнення позивачем суми коштів 40000,00 грн із критеріями, встановленими частиною 5 статті 134 КАС України, суд враховує те, що ця справа за складом учасників, підставами виникнення спору, позовними вимогами віднесена судом першої інстанції на підставі статті 12 КАС України до справ незначної складності, а тому підготовка позовної заяви та інших заяв позивача по суті спору у даній справі вимагала середнього обсягу юридичної роботи (проте не надмірного, значного).

При цьому, суд враховує й правову позицію Верховного Суду, наведену у додатковій постанові від 05.09.2019 у справі №826/841/17, згідно із якою суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, за наявності заперечень іншої сторони, з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою. Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої постановлено рішення, всі її витрати на правничу допомогу, якщо, керуючись принципом справедливості як одного з основних елементів принципу верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, зважаючи на складність справи, якість підготовленого документа, витрачений адвокатом час тощо, є неспівмірними у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.

Крім того, у додатковій постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі №755/9215/15-ц зазначено, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи. При цьому, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Схід/Захід Альянс Лімітед» проти України» (заява №19336/04) вказав, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір обґрунтованим.

Відтак, з огляду на встановлені обставини з урахування критеріїв пропорційності, значенням справи для сторони, реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, на переконання суду розмір витрат на професійну правничу допомогу, який підлягає стягненню, становить 10000,00 гривень.

З урахуванням наведеного суд дійшов до висновку про те, що у зв`язку із ухваленням цього рішення суду про задоволення позову стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань сторони відповідачів підлягають 19084,00 грн судових витрат, з яких 9084,00 грн витрати по сплаті судового збору та 10000,00 грн витрати на професійну правничу допомогу у справі.

Водночас, за змістом приписів частини 8 статті 139 КАС України у випадку якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

З урахуванням того, що на переконання суду спір у цій справі виник внаслідок неправильних дій відповідача Головного управління ДПС у м. Києві, яким були прийняті протиправні і скасовані судом рішення від 11.12.2024 №299268 та від 19.11.2024 №283553 про відповідність платника податку на додану вартість (позивача) критеріям ризиковості, на підставі і на виконання яких надалі уже Головним управлінням ДПС в Рівненській області було прийнято скасоване судом Рішення про відмову у реєстрації розрахунку коригування в ЄРПН від 20.03.2025 №12646982/44842493, суд дійшов до висновку про те, що на підставі частини 8 статті 139 КАС України усі судові витрати позивача у суму 19084,00 грн підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань саме Головного управління ДПС у м. Києві, протиправні дії/рішення якого призвели до виникнення спору у цій справі.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 КАС України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ ФОКСІ» до Головного управління ДПС у м. Києві, Головного управління ДПС у Рівненський області, Державної податкової служби України про визнання протиправними і скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 11.12.2024 №299268 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 19.11.2024 №283553 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Рівненський області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ ФОКСІ» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Визнати протиправним та скасувати Рішення Головного управління ДПС в Рівненській області про реєстрацію / відмову у реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 20.03.2025 р. №12646982/44842493.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних складений Товариством з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ ФОКСІ» розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №12 від 30.11.2024 до податкової накладної №11 від 30.11.2024 датою його подання на реєстрацію.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ ФОКСІ» судові витрати на загальну суму 19084,00 грн (дев`ятнадцять тисяч вісімдесят чотири гривні нуль копійок), з яких 9084,00 грн (дев`ять тисяч вісімдесят чотири гривні нуль копійок) судові витрати по сплаті судового збору та 10000,00 (десять тисяч гривень нуль копійок) судові витрати на професійну правничу допомогу у справі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Фоксі" (місцезнаходження: вул. Володимира Стельмаха, буд. 62, м. Рівне, Рівненський р-н, Рівненська обл., 33019; );

Відповідач: Головне управління ДПС у м. Києві (місцезнаходження: вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116; ).

Відповідач: Головне управління ДПС у Рівненській області (місцезнаходження: вул. Відінська, буд. 12, м. Рівне, Рівненська обл., 33023; ).

Відповідач: Державна податкова служба України (місцезнаходження: Львівська площа, буд. 8, м. Київ, 04053; ).

Суддя Олександр МАКСИМЧУК