Справа № 826/1173/18
Суддя: Панкеєва Вікторія Анатоліївна
Дата ухвалення: 2025-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

(про залишення позовної заяви без розгляду двічі не з`явився)

04 серпня 2025 року м. Житомир справа № 826/1173/18

категорія 111010000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панкеєвої В.А., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом фермерського господарства "Берест-Агро" до Головного управління ДПС у м.Києві про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

Фермерське господарство "Берест-Агро" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом про скасування рішення Державної податкової інспекції у Печерському районі Головного управління ДФС у м.Києві від 28 грудня 2017 року №1267/26-55-12-01 про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 січня 2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 жовтня 2019 року замінено відповідача - Державну податкову інспекцію у Печерському районі Головного управління ДФС у м. Києві (), на правонаступника - Головне управління ДФС у м. Києві ().

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 березня 2020 року замінено відповідача - Головне управління ДФС у м. Києва (), на правонаступника - Головне управління ДПС у м. Києві ().

13 грудня 2022 року Верховна Рада України прийняла Закон України № 2825-ІХ "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (далі - Закон №2825-ІХ), який набрав чинності 15 грудня 2022 року.

Відповідно до статті 1 Закону №2825-ІХ Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано.

Пунктом 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 2825-ІХ установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя.

До початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом, крім випадку, передбаченого абзацом четвертим цього пункту.

Не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративні справи, які були передані до Київського окружного адміністративного суду та розподілені між суддями до набрання чинності Законом України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На підставі пункту другого розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 2825-ІХ, за результатами автоматизованого розподілу, справу передано на розгляд Житомирському окружному адміністративному суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Житомирського окружного адміністративного суду від 07 березня 2025 року, головуючою у справі визначено суддю Панкеєву В.А.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 17 березня 2025 року прийнято до провадження адміністративну справу № 826/1173/18 за позовом фермерського господарства "Берест-Агро" до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 30 квітня 2025 року замінено відповідача у справі №826/1173/18 - Головне управління ДПС у м.Києві () на його правонаступника - Головне управління ДПС у м. Києві ().

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 11 червня 2025 року перейдено до розгляду адміністративної справи № 826/1173/18 за позовом фермерського господарства "Берест-Агро" до Головного управління ДПС у м.Києві про визнання протиправним та скасування рішення за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 30 червня 2025 року 10:00 із повідомленням учасників справи про його проведення у Житомирському окружному адміністративному суді за адресою: м. Житомир, вул. Лятошинського 5, зал № 5.

Зокрема, копія ухвали про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та судова повістка були направлена позивачу за адресою: вул. Московська, буд.15, офіс 22,м. Київ,01001, проте поштове відправлення поверталося на адресу суду із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», тобто копія ухвали суду не була вручена позивачу з незалежних від суду причин.

Також копія ухвали про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та судова повістка були направлені на адресу електронної пошти позивача, яка вказана в позовній заяві: .

У судове засідання, призначене на 30 червня 2025 року, представники позивача не з`явилися, клопотань про відкладення розгляду справи або слухання справи без їх участі до суду не подавали. Розгляд справи перенесено на 04 серпня 2025 року о 11:00.

Копія ухвали про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та судова повістка були направлені позивачу за адресою: вул. Московська, буд.15, офіс 22,м. Київ,01001, проте поштове відправлення поверталося на адресу суду із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Також копія ухвали про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та судова повістка була направлена на адресу електронної пошти позивача, яка вказана в позовній заяві: .

Крім того, на офіційному веб-порталі судової влади України розміщено оголошення про розгляд справи №826/1173/18 04 серпня 2025 року о 11:00.

Отже, суд вжив усі можливі заходи з використанням передбачених нормами Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) процесуальних засобів щодо належного повідомлення позивача про час, місце та дату судового засідання.

Однак у судове засідання представник позивача повторно не прибув, про причини неявки суд не повідомив, будь-яких заяв або клопотань до суду не надіслав.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду з огляду на наступне.

Згідно зі статтею 55 Основного Закону кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; гласність судового процесу; обов`язковість судового рішення.

Крім того, відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до пунктів 1 і 2 частини другої статті 205 КАС України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Частиною п`ятою статті 205 КАС України передбачено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондує приписам пункту 4 частини першої статті 240 КАС України, відповідно до яких суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Комплексний аналіз положень зазначених норм процесуального закону дає підстави для висновку, що залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 205, пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України, можливе виключно за наявності сукупності таких умов:

а) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання;

б) відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності;

в) неявка позивача в судове засідання (підготовче засідання) без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки;

г) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача;

ґ) відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Суд також зауважує, що загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті встановлюють наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята статті 205 КАС України сформульована таким чином, що дає суду можливість залишити позовну заяву без розгляду, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, певної відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

Законодавче формулювання у частині п`ятій статті 205 КАС України "… якщо неявка перешкоджає розгляду справи" означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладене у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі "Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії" (Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Аналогічний правовий висновок, сформульований Великою Палатою Верховного Суду у схожих за змістом правовідносинах, викладений у постановах від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18, від 27 травня 2020 року у справі № 9901/11/19, від 20 липня 2023 року у справі № 9901/439/21, від 08 лютого 2024 року № 990/89/23.

Позивач та його представники наведених принципів не дотримались і, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце судових засідань, у розумінні статей 124, 126 КАС України, у судові засідання не прибули без поважних причин.

Вирішуючи розглядати справу у судовому засіданні з викликом сторін суд керувався, насамперед, необхідністю вислухати всі сторони з метою повного з`ясування всіх фактичних обставин у справі та правильного її вирішення.

Проте позивач, як ініціатор судового провадження, представництва власних інтересів під час її розгляду не забезпечив, що, виходячи із характеру спірних правовідносин, обсягу обставин, які необхідно встановити для повного та всебічного розгляду справи, перешкоджає її розгляду.

З огляду на повторне незабезпечення позивачем прибуття свого представника у судове засідання без поважних причин, за відсутності заяви про розгляд справи за відсутності позивача та враховуючи те, що відповідач не наполягає на розгляді справи по суті, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду.

Керуючись статтями 205, 229, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву фермерського господарства "Берест-Агро" до Головного управління ДПС у м.Києві про визнання протиправним та скасування рішення залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя В.А. Панкеєва

04.08.25