Справа № 640/3961/22
Суддя: Бабіч С.І.
Дата ухвалення: 2025-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2025 року Справа№640/3961/22

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бабіча С.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКА НАФТОТРЕЙДІНГОВА КОМПАНІЯ" до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків та до Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень та про зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКА НАФТОТРЕЙДІНГОВА КОМПАНІЯ" (далі - позивач) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі - відповідач-1) та до Державної податкової служби України (далі - відповідач-2), відповідно до якого просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.11.2021 року № 3436937/40370388 про відмову в реєстрації розрахунку коригування від 11.11.2021 року № 11 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України здійснити реєстрацію розрахунку коригування від 11.11.2021 року № 11 в Єдиному реєстрі податкових накладних, датою його подання на реєстрацію;

- визнати протиправним та скасувати рішення Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.11.2021 року № 3436936/40370388 про відмову в реєстрації розрахунку коригування від 11.11.2021 року № 9 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України здійснити реєстрацію розрахунку коригування від 11.11.2021 року № 9 в Єдиному реєстрі податкових накладних, датою його подання на реєстрацію;

- визнати протиправним та скасувати рішення Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 26.11.2021 року № 3430164/40370388 про відмову в реєстрації розрахунку коригування від 11.11.2021 року № 12 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України здійснити реєстрацію розрахунку коригування від 11.11.2021 року № 12 в Єдиному реєстрі податкових накладних, датою його подання на реєстрацію;

- визнати протиправним та скасувати рішення Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 25.11.2021 року № 3422193/40370388 про відмову в реєстрації розрахунку коригування від 08.11.2021 року № 2 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України здійснити реєстрацію розрахунку коригування від 08.11.2021 року № 2 в Єдиному реєстрі податкових накладних, датою його подання на реєстрацію;

- визнати протиправним та скасувати рішення Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 25.11.2021 року № 3422195/40370388 про відмову в реєстрації розрахунку коригування від 08.11.2021 року № 3 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України здійснити реєстрацію розрахунку коригування від 08.11.2021 року № 3 в Єдиному реєстрі податкових накладних, датою його подання на реєстрацію;

- визнати протиправним та скасувати рішення Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 25.11.2021 року № 3422194/40370388 про відмову в реєстрації розрахунку коригування від 08.11.2021 року № 4 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України здійснити реєстрацію розрахунку коригування від 08.11.2021 року № 4 в Єдиному реєстрі податкових накладних, датою його подання на реєстрацію.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.02.2022 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКА НАФТОТРЕЙДІНГОВА КОМПАНІЯ" до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків та до Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень та про зобов`язання вчинити певні дії прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі № 640/3961/22, розгляд цієї справи було вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

На підставі статті 1 Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (набрав чинності 15.12.2022 року) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідований.

Відповідно до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (в редакції Закону України від 16.07.2024 року № 3863-ІХ) установлено, що інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються і вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Згідно з наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 року № 399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі - Порядок № 399).

Положеннями пункту 22 Порядку № 399 установлено, що на підставі отриманих примірників протоколу та переліку судових справ відповідальною особою протягом семи робочих днів після завершення автоматизованого розподілу судових справ передаються судові справи до судів, визначених за результатами автоматизованого розподілу.

Справа № 640/3961/22 була передана на розгляд та вирішення Донецькому окружному адміністративному суду.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями Донецького окружного адміністративного суду від 19.03.2025 року, справу № 640/3961/22 передано на розгляд судді Бабіча С.І.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 24.03.2025 прийнято до провадження справу №640/3961/22 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКА НАФТОТРЕЙДІНГОВА КОМПАНІЯ" до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків та до Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень та про зобов`язання вчинити певні дії. Вирішено ряд процесуальних питань.

28.04.2025 відповідач-1 надав до суду відзив на позовну заяву.

Згідно частини шостої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до частини п`ятої статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що Товариством з обмеженою відповідальністю «УКРАЇНСЬКА НАФТОТРЕЙДІНГОВА КОМПАНІЯ» за результатами господарських операцій складено та подано для реєстрації розрахунки коригування від 11.11.2021 №11, від 11.11.2021 №9, від 11.11.2021 №12, від 08.11.2021 №2, від 08.11.2021 №3 та від 08.11.2021 №4. Відповідно до квитанцій документ прийнято, проте реєстрацію вказаних розрахунки коригування зупинено. Розрахунки коригування, на думку податкового органу, відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України відповідає вимогам пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, в зв`язку з чим запропоновано позивачу надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК.

В подальшому, за результатами наданих позивачем пояснень Комісією, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації прийнято рішення про відмову в реєстрації розрахунків коригування, які, незважаючи на належне виконання позивачем положень податкового законодавства, вчасне подання письмових пояснень та скарг із достатнім обґрунтуванням реальності операцій та повним наявним комплектом документів, необхідних для підтвердження реальності операцій з постачання товарів, Комісією Державної податкової служби України з питань розгляду скарг було залишено без змін.

Відповідач-1 подав відзив на позовну заяву, в якому заперечив проти задоволення позовних вимог, виходячи з того, що платник податку не надав контролюючому органу документів, необхідних для прийняття позитивного для позивача рішення.

Відповідач-2 правом надання відзиву на позовну заяву не скористався, протягом розгляду справи із заявами та клопотаннями до Донецького окружного адміністративного суду не звертався.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

03.03.2020 між позивачем та ПП "МАДЕСА" підписано договір поставки нафтопродуктів №412, відповідно до пункт 1.1 якого позивач взяв на себе зобов`язання передати ПП "МАДЕСА" в погоджені строки нафтопродукти. Кількість, ціна, номенклатура товару зазначалася в розрахункових документах (рахунках - фактурах) та/чи в відвантажувальних документах (видаткових накладних) на товар.

Відповідно до пункту 3.2 договору №412 від 03.03.2020 ПП "МАДЕСА" зобов`язується оплачувати повну вартість (в розмірі 100%) товару (в тому числі ПДВ), відображену в рахунках-фактурах на кожну окрему партію товару (видаткових накладних та/або актах приймання-передачі).

24.09.2021 ПП "МАДЕСА" здійснило платіж у розмірі 30000,00 грн. та 27.09.2021 платіж у розмірі 2784,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №2403 від 24.09.2021, меморіальним ордером №_9О020/136 від 24.09.2011 та карткою рахунку 361 за 24.09.2021-30.11.2021. У зв`язку з цим, позивачем було складено та направлено на реєстрацію податкові накладні №47 від 24.09.2021 та №48 від 27.09.2021.

У зв`язку з тим, що вищезазначені оплати були помилковими, тому що позивач не складав та не надсилав рахунку-фактури на таку суму, 27.09.2021 ПП "МАДЕСА" надіслало позивачу лист №27092021/1 про повернення попередньої оплати за договором №412 від 03.03.2020.

08.11.2021 позивач повернув кошти на розрахунковий рахунок ПП "МАДЕСА" у розмірі 32784,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №43850 від 08.11.2021.

Так, у зв`язку з поверненням коштів, позивачем було складено розрахунки коригування до податкових накладних №11 від 11.11.2021 на загальну суму 2320,00 грн., у тому числі ПДВ 464,00 грн., та №9 від 11.11.2021 на загальну суму 25000,00 грн., у тому числі ПДВ 5 000,00 грн.

20.09.2018 між позивачем та TOB "АГРОФІРМА "ПРИАЗОВСЬКА" підписано договір поставки нафтопродуктів №72, відповідно до пункту 1.1 якого позивач взяв на себе зобов`язання передати ТОВ "АГРОФІРМА "ПРИАЗОВСЬКА" в погоджені строки нафтопродукти. Кількість, ціна, номенклатура товару зазначалася в розрахункових документах (рахунках - фактурах) та/чи в відвантажу вальних документах (видаткових накладних) на товар.

Відповідно до пункту 3.2 договору №72 від 20.09.2018, ТОВ "АГРОФІРМА "ПРИАЗОВСЬКА" зобов`язується оплачувати повну вартість (в розмірі 100%) товару (в тому числі ПДВ), відображену в рахунках - фактурах на кожну окрему партію товару, (видаткових накладних та/або актах приймання - передачі).

16.10.2020 ТОВ "АГРОФІРМА "ПРИАЗОВСЬКА" здійснило попередню оплату за товар у розмірі 554400,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №2609 від 16.10.2020. Оплата відбувалася на підставі рахунку на оплату №ДТ-00005092 від 15.10.2020. У зв`язку з цим позивачем було складено та направлено на реєстрацію податкову накладну №611 від 16.10.2020, яку зареєстровано в ЄРПН.

17.10.2020 позивач поставив ТОВ "АГРОФІРМА "ПРИАЗОВСЬКА" продукцію на суму 420000,00 грн., в тому числі ПДВ 70000,00 грн., що підтверджується видатковою накладною №5966 від 17.10.2020 та товарно-транспортною накладною на відпуск нафтопродуктів (нафти) №6198 від 17.10.2020.

У ТОВ "АГРОФІРМА "ПРИАЗОВСЬКА" залишилася переплата по податковій накладній №611 від 16.10.2020 у розмірі 134400,00 грн. Також, станом на 19.09.2021 у позивача обліковувався залишок переплати за іншою податковою накладною №271 від 09.09.2020 у розмірі 93799,50 грн.

19.09.2021 позивачем було поставлено ТОВ "АГРОФІРМА "ПРИАЗОВСЬКА" продукцію на суму 132459,98 грн., що підтверджується видатковою накладною №4351 від 19.09.2021 та товарно-транспортною накладною на відпуск нафтопродуктів (нафти) №4440 від 19.09.2021.

Так, частину коштів за поставлену продукцію відповідно до видаткової накладної №4351 було взято з переплати за податковою накладною №271 від 09.09.2020 у розмірі 93799,50 грн., а частину коштів у розмірі 38660,48 грн. взято з переплати за податковою накладною №611 від 16.10.2020.

У зв`язку зі зміною товару, який був поставлений ТОВ "АГРОФІРМА "ПРИАЗОВСЬКА", а саме: Бензин автомобільний А-92-Свро5-Е5 замість дизельного палива, позивачем складено розрахунок коригування №44 до податкової накладної №271 від 09.09.2020 та розрахунок коригування №45 до податкової накладної №611 від 16.10.2020, які зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Після складання розрахунок коригування №45 до податкової накладної №611 від 16.10.2020 переплата за податковою накладною №611 від 16.10.2020 становила 95739,52 грн.

У зв`язку з наявним залишком переплати, 09.11.2021 ТОВ "АГРОФІРМА "ПРИАЗОВСЬКА" надіслало позивачу лист №б/н про повернення надмірно перерахованих грошових коштів за договором №72 від 20.09.2018.

09.11.2021 позивач повернув кошти на розрахунковий рахунок ТОВ "АГРОФІРМА "ПРИАЗОВСЬКА" у розмірі 95739,52 грн., що підтверджується платіжним дорученням №43852 від 09.11.2021.

Так, у зв`язку з поверненням коштів позивачем було складено розрахунок коригування №12 від 11.11.2021 на загальну суму 95739,52 грн., у тому числі ПДВ 15956,59 грн.

25.11.2019 між позивачем та ПрАТ "ВЕСКО" укладено договір поставки №717, відповідно до пункту 1.1 якого позивач взяв на себе зобов`язання передати у власність ПрАТ "ВЕСКО" в погоджені строки нафтопродукти.

На виконання умов договору, відповідно до рахунку на оплату №ДТ-00001332 від 12.04.2021, ПрАТ "ВЕСКО" перерахувало на рахунок позивача кошти у розмірі 4960800,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №3951 від 14.04.2021.

За фактом оплати позивачем складено та зареєстровано в ЄРПН податкову накладну №100 від 14.04.2021.

У подальшому позивачем здійснено поставки нафтопродуктів ПрАТ "ВЕСКО" на загальну вартість 4119813,78 грн., що підтверджується видатковими накладними та товарно-транспортними накладними на відпуск нафтопродуктів (нафти) за період з 15.04.2021 по 02.05.2021. Залишок передплати за податковою накладною №100 від 14.04.2021 становив 840986,22 грн.

12.05.2021 відповідно до рахунку на оплату №ДТ-00001806 від 11.05.2021 ПрАТ "ВЕСКО" здійснило платіж у розмірі 283488,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №5152 від 12.05.2021. Складено податкову накладну №49 від 12.05.2021.

У подальшому позивачем було здійснено поставку нафтопродуктів ПрАТ "ВЕСКО" на суму 251595,60 грн., що підтверджується видатковою накладною №2051 від 15.05.2021 та товарно-транспортною накладною на відпуск нафтопродуктів (нафти) №2080 від 15.05.2021. Залишок передплати за податковою накладною №49 від 12.05.2021 становив 31892,40 грн.

06.07.2021 відповідно до рахунків на оплату №ДТ-00002744 від 01.07.2021 та №ДТ-00002809 від 05.07.2021, ПрАТ "ВЕСКО" здійснило платіж у розмірі 43511496,00 грн., що підтверджується платіжними дорученнями №83 та №7687 від 06.07.2021. Складено податкову накладну №142 від 06.07.2021.

У подальшому позивачем було здійснено поставки нафтопродуктів ПрАТ "ВЕСКО" на загальну вартість 39882337,3 грн., що підтверджується видатковими накладними та товарно-транспортними накладними на відпуск нафтопродуктів (нафти) за період з 09.07.2021 по 18.08.2021. Залишок передплати за ПН №142 від 06.07.2021 становив 3629158,70 грн.

Загальна вартість переплати ПрАТ "ВЕСКО" за договором №717 від 25.11.2019 становить 4502037,32 грн.

У зв`язку з наявним залишком переплат за договором №717 від 25.11.2019, 26.10.2021 ПрАТ "ВЕСКО" надіслало позивачу лист №2877/1 про повернення надмірно перерахованих грошових коштів за договором №717 від 25.11.2019.

28.10.2021 позивач повернув кошти на розрахунковий рахунок ПрАТ "ВЕСКО" у розмірі 4502037,32 грн., що підтверджується платіжним дорученням №43816 від 28.10.2021.

Так, у зв`язку з поверненням коштів, позивачем було складено наступні розрахунки коригування:

- №2 від 08.11.2021 до податкової накладної №100 від 14.04.2021 на загальну суму 840986,22 грн., у тому числі ПДВ 140164,37 грн.;

- №3 від 08.11.2021 до податкової накладної №49 від 12.05.2021 на загальну суму 31892,40 грн., у тому числі ПДВ 5315,40 грн.;

- №4 від 08.11.2021 до податкової накладної №142 від 06.07.2021 на загальну суму 3629 158,70 грн., у тому числі ПДВ 604 859,78 грн.

Розрахунки коригування від 11.11.2021 №11, від 11.11.2021 №9, від 11.11.2021 №12, від 08.11.2021 №2, від 08.11.2021 №3 та від 08.11.2021 №4 направлялись на реєстрацію до контролюючого органу. Так, відповідно до квитанцій про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних зазначено, що відповідно до пункту 201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 11.11.2021 №11, від 11.11.2021 №9, від 11.11.2021 №12, від 08.11.2021 №2, від 08.11.2021 №3 та від 08.11.2021 №4 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена, оскільки платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в ЄРПН, відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК, для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН. Додатково повідомлено показник: «D»=.2533%, «Р»=0».

Позивачем надано до Західного міжрегіонального управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у розрахунках коригування від 08.11.2021 №2, №3 та №4 та від 11.11.2021 №9, №11, №12; надано вичерпний та повний перелік документів, складений відповідно до законодавства України, що підтверджують інформацію, що зазначена в розрахунку коригування.

Рішеннями комісії Західного міжрегіонального управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.11.2021 №3436937/40370388, від 29.11.2021 №3436936/40370388, від 26.11.2021 №3430164/40370388, від 25.11.2021 №3422193/40370388, від 25.11.2021 №3422195/4037038 та від 25.11.2021 №3422194/40370388 відмовлено у реєстрації розрахунків коригування від 11.11.2021 №11, від 11.11.2021 №9, від 11.11.2021 №12, від 08.11.2021 №2, від 08.11.2021 №3 та від 08.11.2021 №4 з підстав ненадання платником податку копій документів, а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Не погодившись з вказаним рішенням позивач подав скарги до ДПС України щодо рішень про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН від 29.11.2021 №3436937/40370388, від 29.11.2021 №3436936/40370388, від 26.11.2021 №3430164/40370388, від 25.11.2021 №3422193/40370388, від 25.11.2021 №3422195/4037038 та від 25.11.2021 №3422194/40370388.

Відповідно до рішень за результатами розгляду скарг щодо рішень про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН від 29.11.2021 №3436937/40370388, від 29.11.2021 №3436936/40370388, від 26.11.2021 №3430164/40370388, від 25.11.2021 №3422193/40370388, від 25.11.2021 №3422195/4037038 та від 25.11.2021 №3422194/40370388, скарги позивача залишено без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня про відмову реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН без змін.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, Донецький окружний адміністративний суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із підпунктом 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України (далі ПК України), контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 статті 61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

За правилами пункту 61.2 статті 61 ПК України, податковий контроль здійснюється органами, зазначеними у статті 41 цього Кодексу, в межах їх повноважень, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 62.1 статті 62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин. моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статті 39 цього Кодексу.

Згідно із пунктом 71.1 статті 71 ПК України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

У той же час, пунктом 74.1 статті 74 ПК України передбачено, що податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначено Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165, який набрав чинності з 01 лютого 2020 року (далі - Порядок №1165).

Пунктами 10-11 Порядку №1165 визначено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Отже, з вищенаведених норм убачається, що після надсилання платником податку складеної ним податкової накладної (розрахунку коригування) до ДПС України, в автоматизованому режимі (тобто без участі працівників контролюючого органу) проводиться перевірка відповідності цієї податкової накладної (розрахунку коригування) критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Відповідно до отриманих платником податку рішень Комісії регіонального рівня операції, відображені у податкових накладних та розрахунку коригування відповідають пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Критерії ризиковості платника податку на додану вартість оформлені у вигляді Додатку №1 до Порядку № 1165.

Згідно з пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (у редакції на момент прийняття оскаржуваних рішень), у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Так, в отриманих позивачем квитанціях контролюючий орган зазначив: відповідно до пункту 201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 11.11.2021 №11, від 11.11.2021 №9, від 11.11.2021 №12, від 08.11.2021 №2, від 08.11.2021 №3 та від 08.11.2021 №4 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена, оскільки платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в ЄРПН, відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Додатково повідомлено показник «D» та «Р». Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної а ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН.

Аналіз пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість свідчить про те, що для того, аби встановити наявність у господарської операції такої ознаки мають існувати визначені цим пунктом передумови, зокрема, наявність податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Однак, відсутність у квитанції про зупинення реєстрації розрахунку коригування зазначення про наявність податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, свідчить про необґрунтованість віднесення господарської операції до відповідного критерію, що визначений пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.

Суд констатує, що у матеріалах справи відсутні докази, які свідчили б про наявність у відповідача під час прийняття спірного рішення, податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації ПН/РК.

Щодо зазначеного контролюючим органом у квитанції показник «D»=4.5245%, «Р»=0, суд зазначає, що ці показники не можуть бути самостійними та єдиними підставами для віднесення господарської операції позивача до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, з підстав, зазначених вище.

Крім того, надіслані позивачу квитанції містили лише загальне посилання на наявність у позивача права подати пояснення та копії документів без зазначення їх конкретного переліку.

На переконання суду, під час прийняття рішень про реєстрацію розрахунків коригування, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення відповідної перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами ПК України. У свою чергу, під час реєстрації розрахунків коригування контролюючим органом фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями.

Суд констатує, що у квитанціях не зазначено, які саме документи слід надати платнику податків та чого мають стосуватись пояснення такого платника податків для того, аби реєстрація ПН/РК стала можливою, що також свідчить про невідповідність сформованим квитанціям вимогам до таких, що визначено пунктом 11 Порядку №1165.

Також суд зазначає, що позивачем надані до контролюючого органу всі наявні у нього документи на підтвердження здійснених господарських операцій.

Щодо прийняття відповідачем спірних рішень про відмову у реєстрації розрахунків коригування, суд зазначає таке.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначено наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року №520, яким затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (далі - Порядок № 520).

Відповідно до пунктів 2-4 Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у терміни, визначені пунктом 9 цього Порядку, та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку №520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, який може включати:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи, інвентаризаційні описи, у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Пунктами 6, 7 Порядку №520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 06 червня 2017 року № 557, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03 серпня 2017 року за № 959/30827 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 01 червня 2020 року № 261).

Відповідно до пункту 10 Порядку №520, Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

- ненадання / часткового надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, при отриманні Повідомлення;

- та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Пунктом 12 Порядку №520 визначено, що рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

З матеріалів справи вбачається, що підставою для прийняття контролюючим органом спірного рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування стало ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Суд зазначає, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання розрахунків коригування прямо залежить від зазначення у квитанції про зупинення реєстрації розрахунку коригування чіткого переліку документів. При цьому, у разі зупинення реєстрації розрахунку коригування на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, контролюючий орган повинен вимагати від платника документи на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши які саме аспекти належить висвітлити платнику податків у своїх поясненнях, чого зроблено не було.

Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його оформлення (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт Критеріїв, без наведення відповідної підстави і розрахованих показників за критерієм, якому відповідає платник податку, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Наведене узгоджується із правовою позицією, що викладена Верховним Судом у постановах від 27.01.2022 у справі № 380/2365/21, від 18.06.2019 у справі №0740/804/18 та від 23.10.2018 у справі № 822/1817/18.

Суд зазначає, що квитанції про зупинення реєстрації спірних розрахунків коригування містить вимоги про надання пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, без зазначення конкретної пропозиції щодо переліку документів, необхідних та достатніх для прийняття відповідного рішення.

Суд звертає увагу, що у випадку неконкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 22.07.2019 у справі №815/2985/18.

Верховний Суд у постанові від 30.05.2023 у справі №5000/889/21 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 111203544) зазначив, що при розгляді таких спорів судами, крім іншого, має бути встановлено настання обставин, якими обумовлено обов`язок платника податків скласти податкові накладні/розрахунків коригування та зареєструвати їх в ЄРПН.

Так, відповідно до пункту 187.1 статті 187 ПК України, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», незалежно від дати накладення електронного підпису.

Слід зазначити, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій платника податку на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постановах від 07.12.222 у справі №500/2237/20 та від 01.02.2023 у справі №2240/2900/18.

Платником податків надано до податкового органу первинні документи, які на його переконання, є належними та достатніми для підтвердження здійснення ним господарських операцій.

Крім того у постанові від 23.02.2023 у справі №420/9924/20 Верховний Суд зауважив, що в межах справ подібних категорій та характеру спірних правовідносин, що виникли між сторонами на стадії реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, надання судами оцінки щодо товарності або безтоварності господарських операцій є передчасною подією. Такі обставини можуть бути встановлені контролюючим органом на підставі здійсненої належної перевірки, з прийняттям ППР, та в подальшому підтверджені судом.

Також, Верховний Суд звернув увагу на те, що у випадку загальної вказівки щодо необхідності подати документи у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний саме в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття необґрунтованого рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Верховний Суд у постанові від 03.11.2021 у справі №360/2460/20 за наслідками аналізу положень Порядку №520 зазначив, що можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної/розрахунку коригування прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.

Верховний Суд звернув увагу на те, що невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним.

Аналогічна правова позиція вже неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, у постановах від 21.05.2019 у справі № 0940/1240/18, від 10.04.2020 у справі № 819/330/18 та від 18.06.2020 у справі № 824/245/19-а.

При цьому, Верховний Суд у постанові від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 зазначив, що незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1-8 критеріїв ризиковості платника податку, не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суд зазначає, що з матеріалів справи вбачається, що позивачем надано до контролюючого органу первинні документи які, на його переконання, є належними та достатніми для підтвердження здійснення ним господарських операцій.

У квитанціях не конкретизовано, які саме документи слід надати позивачу та чого мають стосуватися пояснення такого платника податків для того, аби реєстрація розрахунків коригування стала можливою.

Враховуючи вищевказане, суд дійшов висновку про те, що подані позивачем документи для реєстрації спірних розрахунків коригування підтверджують зазначені у них дані та є достатніми для прийняття рішень про їх реєстрацію в ЄРПН.

Відповідно до положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23.07.2002 у справі "Компанія Вестберґа таксі Актіеболаґ та Вуліч проти Швеції" Суд визначив, що «…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління…».

Однак під час розгляду справи відповідачі, як суб`єкти владних повноважень, не надали суду належних і достатніх доказів, які спростовували б твердження позивача, не навели мотивів прийняття спірних рішень та неврахування наданих позивачем Комісії Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків документів, а відтак, не довели правомірності своїх рішень.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що дії Комісії ДПС по прийняттю спірних рішень, в яких не наведено мотиви їх ухвалення та не зазначені підстави неврахування наданих позивачем документів та пояснень, свідчать про порушення відповідачем як принципу належного урядування, так і принципів, закріплених в Резолюції Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977, свідчать про непрозорість та непередбачуваність дій відповідача, що перешкоджають можливості платника податків планувати в подальшому свою господарську діяльність.

Таким чином, суд дійшов висновку, що враховуючи наявність у позивача передбачених чинним законодавством України документів, які свідчать про реальність проведення господарських операцій між позивачем та його контрагентами, та приймаючи до уваги те, що такі документи були надані відповідачу, останній не мав правових підстав для прийняття спірних рішень про відмову в реєстрації розрахунків коригування.

У зв`язку з цим, суд вважає за необхідне визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 29.11.2021 №3436937/40370388, від 29.11.2021 №3436936/40370388, від 26.11.2021 №3430164/40370388, від 25.11.2021 №3422193/40370388, від 25.11.2021 №3422195/4037038 та від 25.11.2021 №3422194/40370388 про відмову в реєстрації розрахунків коригування від 11.11.2021 №11, від 11.11.2021 №9, від 11.11.2021 №12, від 08.11.2021 №2, від 08.11.2021 №3 та від 08.11.2021 №4.

Щодо позовних вимог про зобов`язання Державну податкову службу здійснити реєстрацію розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, датою їх подання на реєстрацію, суд зазначає таке.

Згідно з пунктом 19 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

- прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення);

- неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.

Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку. Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням. (пункт 20 Порядку № 1246).

У рішенні від 31.07.2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» Європейським судом з прав людини зазначено, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

Водночас, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Салах Шейх проти Нідерландів» зазначено, що ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

У відповідності з пунктів 2, 10 частини 2 статті 245 КАС України, суд в порядку адміністративного судочинства може визнати протиправним та скасувати індивідуальний акт чи окремі його положення, а також прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

В даному випадку, задоволення позовної вимоги щодо зобов`язання ДПС України здійснити реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних спірних розрахунків коригування, є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішено.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення адміністративного позову повністю.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до платіжного доручення №40 від 25.01.2022 позивачем сплачено судовий збір в сумі 29772,00 грн. за дванадцять вимог немайнового характеру.

Проте визначаючи кількість вимог немайнового характеру, які були заявлені позивачем, суд враховує, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень, зобов`язання прийняти рішення, вчинити дії чи утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дій чи бездіяльності є однією вимогою (постанова Верховного Суду від 06.10.2020 року у справі № 826/11984/16).

Крім цього, оскільки спір виник внаслідок прийняття протиправних рішень відповідачем-1, відшкодування понесених позивачем судових витрат покладається судом саме на Головного управління Державної податкової служби у м. Києві.

Суд, задовольнив шість пов`язаних між собою немайнових позовних вимоги про скасування рішень відповідача-1 та зобов`язання відповідача-2 вчинити певні дії, у зв`язку з чим за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача підлягають присудженню понесені останнім судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 14886,00 грн.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 72-77, 139, 241-246, 251, 255 Кодексу адміністративного судочинства України суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКА НАФТОТРЕЙДІНГОВА КОМПАНІЯ" до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків та до Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень та про зобов`язання вчинити певні дії задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Комісії Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.11.2021 №3436937/40370388 про відмову в реєстрації розрахунку коригування від 11.11.2021 №11 в Єдиному реєстрі податкових накладних, від 29.11.2021 №3436936/40370388 про відмову в реєстрації розрахунку коригування від 11.11.2021 №9 в Єдиному реєстрі податкових накладних, від 26.11.2021 №3430164/40370388 про відмову в реєстрації розрахунку коригування від 11.11.2021 №12 в Єдиному реєстрі податкових накладних, від 25.11.2021 №3422193/40370388 про відмову в реєстрації розрахунку коригування від 08.11.2021 №2 в Єдиному реєстрі податкових накладних, від 25.11.2021 №3422195/40370388 про відмову в реєстрації розрахунку коригування від 08.11.2021 №3 в Єдиному реєстрі податкових накладних та від 25.11.2021 №3422194/40370388 про відмову в реєстрації розрахунку коригування від 08.11.2021 №4 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України (місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська площа, 8; ) зареєструвати в Єдиному державному реєстрі розрахунок коригування від 11.11.2021 №11, від 11.11.2021 №9, від 11.11.2021 №12, від 08.11.2021 №2,від 08.11.2021 №3 та від 08.11.2021 №4 датою їх фактичного подання для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКА НАФТОТРЕЙДІНГОВА КОМПАНІЯ" (місцезнаходження: пров. Куренівський, буд. 19/5, офіс 219, м. Київ, 04073; ) за рахунок бюджетних асигнувань Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (місцезнаходження: вул. Стрийська, буд. 35, м. Львів, Львівська область, 79026; )понесені судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 14886 (чотирнадцять тисяч вісімсот вісімдесят шість) грн 00 коп.

Повне судове рішення складено 24 липня 2025 року.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або після прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку, шляхом подання апеляційної скарги до Шостого апеляційного адміністративного суду, протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя С.І. Бабіч