Справа № 280/5563/25
Суддя: Татаринов Дмитро Вікторович
Дата ухвалення: 2025-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

З ПИТАНЬ ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

04 серпня 2025 року Справа № 280/5563/25
м. Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Татаринова Д.В., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовною заявою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (проспект Соборний, 166, м. Запоріжжя, 69035, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

27 червня 2025 року Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі відповідач), в якому просить:

- прийняти позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 13 листопада 2024 року №9 форма «ПС» та від 13 листопада 2024 року №9 форма «С» і відкрити провадження у справі.

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення ГУ ДПС у Запорізькій області від 13 листопада 2024 року №9 форма «ПС» що прийняте на підставі Акту (довідки) фактичної перевірки від 21 жовтня 2024 року №3117/04/36/07/08/РРО/3 710500881.

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення ГУ ДПС у Запорізькій області від 13 листопада 2024 року №9 форма «С» що прийняте на підставі Акту (довідки) фактичної перевірки від 21 жовтня 2024 року №3117/04/3 6/07/ОБ/РРО/3 710500881.

Ухвалою суду від 02 липня 2025 року позовну заяву залишено без руху у зв`язку із пропуском строку звернення

14 липня 2025 року представником позивача усунуто недоліки позовної заяви шляхом подання клопотання про поновлення процесуального строку.

Ухвалою судді від 21 липня 2025 року визнано поважними причини пропуску строку звернення ФОП ОСОБА_1 до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом в адміністративній справі № 280/5563/25, поновлено такий строк, відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

29 липня 2025 року представником відповідача до суду подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із пропуском строку звернення до суду із вказаним позовом. В обґрунтування заяви вказує, що строк звернення до суду із цим позовом позивачем пропущено. Заявник наголошує, що спірні податкові повідомлення-рішення направлено та доставлено у електронний кабінет платника, про що свідчить відповідна квитанція.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд виходить з наступного.

Підстави та порядок залишення позову без розгляду визначені статтею 240 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України).

Пунктом 8 частини 1 статті 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Водночас згідно з частинами 3 та 4 статті 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відтак однією із підстав для залишення позовної заяви без розгляду є недотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду, що виявлено судом після відкриття провадження у справі (за умови неподання заяви про поновлення такого строку або відсутністю поважних причин для його поновлення).

При цьому особливості строку звернення до адміністративного суду врегульовані статтею 122 КАС України, частиною 1 якої передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 статті 122 КАС України).

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Статтею 56 Податкового кодексу України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів.

Так, відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у справі № 160/11673/20 у постанові від 27 січня 2022 року сформував правовий висновок, що процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору, визначається частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У згаданій вище постанові по справі № 160/11673/20 судова палата зазначила, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

Таким чином, строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Предметом спору за цим позовом визначено податкові повідомлення-рішення від 13 листопада 2024 року №9, №9, №9.

При цьому, як зазначає позивач про існування оспорюваних рішень дізнався лише 02 січня 2025 року через свого представника. При цьому, населений пункт у якому проживав позивач до січня 2025 року (село Лозанівка Бердянського району Запорізької області) через військовий стан перебуває в тимчасовій окупації, що позбавило останнього можливості своєчасно звернутись до суду із позовом.

Водночас основним аргументом сторони відповідача заявленим у клопотанні про залишення позову без розгляду є те, що оскільки спірні податкові повідомлення- рішення направлено та доставлено у електронний кабінет платника 14 листопада 2024 року, то останнє вважається врученим належним чином.

Надаючи оцінку заявленим аргументам сторін, суд враховує наступне.

Відповідно до пункту 42.2 статті 42 ПК України (тут і далі - в редакції, чинній на час дату винесення спірного рішення) документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

За правилами абзаців першого-третього пункту 42.4 статті 42 ПК України платники податків, які подають звітність в електронній формі та/або пройшли електронну ідентифікацію онлайн в електронному кабінеті, можуть здійснювати листування з контролюючими органами засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги". Для осіб, які є фінансовими агентами, листування з контролюючим органом в електронній формі є обов`язковим у випадках, визначених цим Кодексом.

Листування контролюючих органів з платниками податків, зазначеними в абзаці першому цього пункту, які подали заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, а також з фінансовими агентами у випадках, визначених цим Кодексом, здійснюється засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги" шляхом надіслання документа в електронний кабінет з одночасним надісланням платнику податків на його електронну адресу (адреси) інформації про вид документа, дату та час його надіслання в електронний кабінет.

Документ, надісланий контролюючим органом в електронний кабінет, вважається врученим платнику податків або фінансовому агенту, якщо він сформований з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги" та є доступним в електронному кабінеті.

Датою вручення платнику податків або фінансовому агенту документа є дата, зазначена у квитанції про доставку у текстовому форматі, що відправляється з електронного кабінету автоматично та свідчить про дату та час доставки документа платнику податків/фінансовому агенту (перше речення абзацу четвертого пункту 42.4 статті 42 ПК України).

Абзаци п`ятий-сьомий пункту 42.4 статті 42 ПК України встановлюють, що у разі неотримання контролюючим органом квитанції про доставку документа в електронний кабінет протягом двох робочих днів з дня його надіслання такий документ у паперовій формі на третій робочий день з дня відправлення з електронного кабінету надсилається за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків/фінансового агента рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручається платнику податків/фінансовому агенту (його представнику).

При цьому строк доставки документа в електронний кабінет, визначений абзацом п`ятим цього пункту, не зараховується до строку надіслання документів, визначеного цим Кодексом.

Платник податків (крім фінансового агента у частині листування з контролюючим органом з питань, визначених статтею 39-3 цього Кодексу) один раз протягом року може надіслати до контролюючого органу через електронний кабінет заяву про відмову отримувати документи через електронний кабінет. Датою завершення листування платника податків через електронний кабінет є дата, зазначена у квитанції про доставку контролюючому органу заяви про відмову отримувати документи через електронний кабінет.

При цьому абзац перший пункту 42.5 статті 42 ПК України передбачає, що у разі якщо платник податків не подав заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, листування з платником податків здійснюється шляхом надіслання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручаються платнику податків (його представнику).

Відповідно до абзаців четвертого, п`ятого пункту 42-1.5 статті 42-1 ПК України платник податків (крім платника податків, який набув статусу електронного резидента (е-резидента), що пройшов ідентифікацію в електронному кабінеті, самостійно визначає спосіб взаємодії з контролюючим органом, а саме в загальному порядку чи в електронній формі, про що робить відповідну позначку в електронному кабінеті з одночасним обов`язковим зазначенням своєї електронної адреси (адрес). У разі зміни електронної адреси платник податків зобов`язаний не пізніше наступного робочого дня внести відповідні зміни до своїх облікових даних в електронному кабінеті.

Починаючи з дня, наступного за днем обрання платником податків електронної форми взаємодії з контролюючим органом через електронний кабінет, крім вихідних та святкових днів, взаємодія між ними, яка може бути реалізована в електронній формі засобами електронного зв`язку, здійснюється через електронний кабінет.

За висновками ВС, висловленими у поставі від 05 травня 2025 року у справі № 520/18946/23, передумовою використання контролюючим органом способу листування з платником податків шляхом надіслання йому документів засобами електронного зв`язку в електронній формі є подання платником податків відповідної заяви про бажання отримувати документи через електронний кабінет. За відсутності такої заяви контролюючий орган повинен надсилати відповідні документи платнику податків в порядку, встановленому пунктом 42.5 ст. 42 ПК України. У разі ж виявлення платником податків бажання отримувати документи через електронний кабінет підтвердженням для податкового органу про доставку документа є відповідна квитанція. Податковий орган також повинен сповістити платника податків про надіслання документів в його електронний кабінет шляхом надсилання таких відомостей на його електронну адресу (адреси).

Указана правова позиція приведена Верховним Судом у постанові від 06 липня 2023 року у справі № 380/7418/22.

Водночас як установлено судом та не спростовано податковим органом, позивач не звертався до контролюючого органу з відповідною заявою про бажання отримувати документи через електронний кабінет. Тобто у відповідача були відсутні підстави для надіслання позивачу до електронного кабінету платника податків будь-яких документів, листів, тощо, оскільки останній не подавав заяву про бажання отримувати такі документи через електронний кабінет.

Отже податкові повідомлення-рішення від 13 листопада 2024 року №9, №9, №9 не можуть вважатись таким, що вручено позивачу 14 листопада 2024 року шляхом доставляння до електронного кабінету платника.

Верховний Суд неодноразово зазначав, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Відтак, заявляючи клопотання про залишення позовної заяви без розгляду контролюючий орган належними та допустимими доказами в розумінні КАС України не підтвердив підставності власної позиції щодо своєчасного надіслання/вручення платнику рішень від 13 листопада 2024 року №9, №9, №9 шляхом направлення засобами поштового зв`язку, або шляхом особистого вручення.

Окрім того, ухвалою судді від 02 липня 2025 року позовну заяву у справі № 280/5563/25 було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня одержання ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати інші підстави для поновлення строку, надавши відповідні докази, або надати належні докази на підтвердження тих обставин, якими обґрунтована заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду, додана до позовної заяви.

14 липня 2025 року представником позивача усунуто недоліки позовної заяви, зокрема, до суду подано клопотання про поновлення процесуального строку, яке на думку суду містило належне обґрунтування щодо причин пропуску строку звернення до суду із позовом в адміністративній справі № 280/5563/25, у зв`язку із чим пропущений строк ухвалою судді від 21 липня 2025 року було поновлено.

Таким чином, подана представником відповідача заява про залишення позову без розгляду задоволенню не підлягає, адже направлення оскаржуваних рішень до електронного кабінету платника податків без подання платником податків відповідної заяви про бажання отримувати документи через електронний кабінет не може свідчити про належне вручення йому таких рішень 14 листопада 2024 року.

Керуючись статтями 240, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Запорізькій області про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 280/5563/25 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Д.В. Татаринов