Справа № 758/11366/25
Суддя: Войтенко Т. В.
Дата ухвалення: 2025-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 липня 2025 року суддя Подільського районного суду міста Києва Войтенко Т.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 та Подільського ВДВС у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), старшого державного виконавця Кривошей Дмитра Станіславовича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210-1 КУпАП, скасування постанов про відкриття виконавчого провадження та накладення арешту на майно боржника, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 та Подільського ВДВС у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), старшого державного виконавця Кривошей Дмитра Станіславовича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210-1 КУпАП, скасування постанов про відкриття виконавчого провадження та накладення арешту на майно боржника.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на наступне.

Згідно ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається: - повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, звертаючись до суду з даним позовом (скаргою), ОСОБА_1 свій статус зазначає як скаржник, а статус інших учасників - відповідачами. При цьому, документ, поданий до суду, названо «Скарга на дії державного виконавця», тоді як прохальна частина заяви містить вимогу, заявлену до ІНФОРМАЦІЯ_4 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210-1 КУпАП, яка може розглядатися виключно у позовному порядку.

Отже, подаючи до суду заяву по суті, ОСОБА_1 одночасно в ній заяві об`єднав вимоги позовної заяви до ІНФОРМАЦІЯ_4 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210-1 КУпАП, яка підлягає розгляду в порядку позовного провадження Подільським районним судом м.Києва, та вимоги позовної заяви (хоча названо «скарга») до Подільського ВДВС у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) та старшого державного виконавця Кривошей Дмитра Станіславовича про скасування постанов про відкриття виконавчого провадження та накладення арешту на майно боржника, які не підсудні Подільському районному суду м.Києва.

При цьому, з обґрунтування вимог, заявлених позивачем, вбачається, що він не погоджується з притягненням його до адміністративної відповідальності за неявку за викликом до ІНФОРМАЦІЯ_4, а тому просить скасувати постанову №4А-3853 від 30.12.2024 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210-1 КУпАП, та вважає, що на час розгляду справи необхідно зупини виконавче провадження з примусового виконання оскаржуваної постанови.

В такому разі, позивачу слід було б подати нову редакцію позовної заяви, у якій сторонами зазначити позивачем - ОСОБА_1 , відповідачем - ІНФОРМАЦІЯ_1 , третьою особою по справі - Подільський ВДВС у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ); позовну вимогу - скасувати постанову №4А-3853 від 30.12.2024 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210-1 КУпАП.

Одночасно з подачею позовної заяви позивач міг би просити суд забезпечити позов шляхом зупинення стягнення на підставі постанови №4А-3853 від 30.12.2024 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210-1 КУпАП. Для цього позивачу слід було б подати Заяву про забезпечення позову.

Зважаючи на те, що КАС України передбачає 10 днів на оскарження постанови, позивачу слід подати Клопотання про поновлення строку на подачу позовної заяви, обґрунтувавши поважність причин пропуску строку.

Питання ж поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Така позиція застосована також Верховним Судом у постановах від 14.05.2019 у справі №826/26174/15, від 21.12.2019 у справі №826/12776/15 та від 05.05.2022 у справі №240/10663/20.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані ст.123 КАС України, відповідно до ч.2 якої, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від сторони унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Відповідно до заявлених вимог позивач просить скасувати постанову №;-А-3853 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, винесену начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 30.12.2024.

Як вбачається зі змісту позовної заяви позовна заява подана позивачем до суду 28.07.20205, тобто з пропуском встановленого ст.286 КАС України строку звернення до суду, який рахується від дати ухвалення оскаржуваного рішення (постанови).

При цьому, клопотання про визнання причин пропуску строку поважними та поновлення строку звернення до суду з даним адміністративним позовом позивачем не заявлено.

Згідно ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, згідно з частиною 6 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі або документи, що підтверджують підстави для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір», стаття 5 якого встановлює пільги щодо сплати судового збору.

У постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи суму судового збору, яку позивачу необхідно сплатити за звернення з цим позовом, суд виходить із такого.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 5 частини другої цієї ж статті ставка судового збору у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення встановлена на рівні 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028 грн 00 коп.

Беручи до уваги наведене нормативне регулювання й висновки Великої Палати Верховного Суду, ставка судового збору за звернення з цим позовом складає 3 028*0,2= 605,60 грн. З реквізитами для сплати судового збору можна ознайомитись за посиланням: https://pd.ki.court.gov.ua/sud2607/gromadyanam/rs/.

Оплаті судовим збором підлягає також заява про забезпечення позову у розмірі 908,40 грн..

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п.9 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Ураховуючи наведене, наявні підстави для залишення адміністративного позову ОСОБА_1 без руху, із встановленням йому строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 79, 80, 122, 160, 161, 169 КАС України суддя, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 та Подільського ВДВС у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), старшого державного виконавця Кривошей Дмитра Станіславовича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210-1 КУпАП, скасування постанов про відкриття виконавчого провадження та накладення арешту на майно боржника - залишити без руху.

Надати позивачу строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви відповідно до мотивувальної частини цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог даної ухвали у вказаний строк, адміністративний позов буде повернуто позивачу.

У разі подання уточненої позовної заяви чи додаткових документів у зв`язку з виконанням ухвали судді, надати їх у кількості відповідно до вимог статті 161 КАС України.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяТ. В. Войтенко