Справа № 160/13378/25
Суддя: Сластьон Анна Олегівна
Дата ухвалення: 2025-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сластьон А.О. розглянув у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ПМК-17» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення.
Суть спору: 08 травня 2025 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ПМК-17» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд:
-зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ПМК-17» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що оскаржуване рішення відповідача порушує права та інтереси позивача, оскільки його внесення до переліку ризикових надає контролюючому органу підставу для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних. Відповідачем не надано матеріалів, на підставі яких позивача віднесено до переліку ризиковості платника податку. На підставі оскаржуваного рішення відповідач зупиняє реєстрацію податкових накладних позивача та в подальшому відмовляє у їхній реєстрації. Господарські відносини позивача з контрагентами є реальними та підтверджуються первинними документами, а порушення контрагентами позивача податкової дисципліни не може мати негативних наслідків для позивача.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.05.2025 відкрито спрощене провадження у справі, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.
28 травня 2025 року від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій він заперечує проти викладених обставин у відзиві на позов, просить суд задовольнити позовні вимоги.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -
Товариство з обмеженою відповідальністю «ПМК-17» (ідентифікаційний код: 40392349) як платник податків перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС у Дніпропетровській області, що підтверджується записом Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
Видами економічної діяльності ТОВ «ПМК-17» за КВЕД є 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель.
ТОВ «ПМК-17» використовує у своїй діяльності нежитлове приміщення (10м2) розташоване за адресою: місто Дніпро, вулиця Святослава Хороброго 14. Приміщення взято в оренду у ФОП ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) згідно з договором оренди від 01.12.2023 б/н. ТОВ «ПМК -17» використовує у своїй діяльності орендоване приміщення для виробничих та складських потреб згідно з Договором оренди №0101-22/6 від 01.01.2022, де орендодавець ПрАТ "МЕХАНОМОНТАЖ №233", надає в тимчасове платне орендне користування нежиле приміщення площею 48,3 кв.м. за адресою: місто Запоріжжя, вулиця Штабна, будинок 13.
Для здійснення основного виду діяльності - будівництво на праві власності товариство має основні засоби на загальну суму 727,015 тис.грн. та інші необоротні матеріальні активи на загальну суму 1 264,77 тис.грн.
Для здійснення основного виду діяльності - будівництво, товариством отримано Ліцензію, видану Державною Архітектурно-будівельною інспекцією України №45Л від 06 жовтня 2017 року.
У товаристві згідно зі Штатним розписом значиться 12 штатних одиниць, без урахування осіб, які виконували роботи за цивільно-правовими угодами.
У графі «податкова інформація» зазначено: встановлено операції з придбання товарів (послуг) у платників податків з ознаками ризиковості, а саме:
Придбання 11.08.2022; 4418; 44671815; 13.09.2022;
Придбання 21.11.2023; 6809; 31497254; 29.03.2023;
Придбання 22.07.2024; 3208; 42941323; 19.09.2024;
Придбання 25.07.2024; 6203; 42941323; 19.09.2024;
Придбання 26.09.2024; 3214; 39478265; 24.10.2024;
Придбання з 03.11.2023 по 05.01.2024; 2517; 42705810; 05.06.2024.
Не погоджуючись із прийнятим рішенням, позивач 11 квітня 2025 року звернувся до відповідача з письмовою вимогою про виключення підприємства з переліку ризикових із пакетом копій документів, що підтверджують його невідповідність критеріям ризиковості, та додав документи на підтвердження здійснення господарських операцій.
· 13 придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;
· 12 постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.
Додаткова інформація: проведеним аналізом отриманих документів встановлено, що ТОВ «ПМК-17» не надано жодного документа щодо основних покупців: ПАТ «ІВАНО-ФРАНКІВСЬКЦЕМЕНТ» (код 00292988), ПП «Л.Д.СЕРВІС» (код 21922502), ТОВ «ДТЕК ТРИФОНІВСЬКА СОНЯЧНА ЕЛЕКТРОСТАНЦІЯ» (код 37232157), КНП «МІСЬКА ЛІКАРНЯ № 6» ЗАПОРІЗЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (код 05498683).
Зі змісту рішення вбачається, що воно прийняте з урахуванням отриманої від платника податку інформації та копій відповідних документів від 11.04.2025. Підставою рішення є ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.
Позивач, не погоджуючись із указаним рішенням відповідача, вважає його необґрунтованим та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, що і стало підставою для звернення з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить із такого.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їхні права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їхніх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України (далі ПК України).
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій із постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій із питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їхніх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі - Порядок №1165).
Згідно з пунктом 3 Порядку №1165 податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.
Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній із ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:
1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.
4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.
5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).
6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18статті 49 Податкового кодексу України.
7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2статті 46 Податкового кодексу України.
8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Згідно з пунктом 6 Порядку №1165 питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Судом встановлено, що оскаржуване рішення не містить розшифрування податкової інформації, натомість податковим органом лише відтворено зміст пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, що не дає можливості встановити, яких саме документів недостатньо контролюючому органу для прийняття рішень про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.
Положеннями пункту 6 Порядку №1165 визначено, що комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.
Інформацію та копії документів подають платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Міністерством фінансів України.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.
Додатком 4 до Порядку №1165 затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.
Так, із матеріалів справи вбачається, що оскаржуване рішення прийнято з підстав відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Додатком № 1 до Порядку №1165 визначено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, пункт 8 яких передбачає такий критерій, як наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Згідно з додатком 4 Порядку №1165 у рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та, у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку, розшифровується, яка саме податкова інформація.
Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
При цьому, оскаржуване рішення не містить жодної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку за ознакою «наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції (зазначено в додатках)».
Суду не надано жодного документа як доказу, на підставі якого винесено оскаржуване рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.
Також, із спірного рішення про відповідність позивача пункту 8 Критерії ризиковості неможливо встановити обставини його прийняття за наслідками подання позивачем для реєстрації податкових накладних. Реквізити таких податкових накладних оскаржуване рішення не містить.
Приймаючи оскаржуване рішення відповідач обмежився виключно зазначенням періодів здійснення позивачем господарської діяльності, вказавши ідентифікаційні коди платників, які були стороною операцій, які відповідач вважає ризиковими.
Відповідачем на підтвердження обґрунтованості прийнятого рішення не надано протоколів засідання комісії регіонального рівня щодо розгляду питань про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, а також доказів про наявність у контролюючого органу податкової інформації на підтвердження ризиків порушення позивачем норм податквого законодавства.
Суд критично ставиться до схеми руху сум ПДВ, наданих відповідачем, оскільки будь-яка податкова інформація, наявна в інформаційно-аналітичних базах щодо контрагентів суб`єкта господарювання по ланцюгах постачання, носить виключно інформативний характер та не є належним доказом у розумінні процесуального закону.
Суд звертає увагу, що сама по собі інформація не є достатньою підставою для висновку про неможливість реального здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентами, оскільки отримана податкова інформація повинна оцінюватися у співвідношенні з первинною документацією.
Зібрана податкова інформація щодо контрагентів позивача не має преюдиціального значення та не є документом, що достовірно та безсумнівно підтверджує обставини фактичної дійсності.
Суд зазначає, що висновки контролюючого органу зроблено виключно на підставі аналізу зібраної та опрацьованої узагальненої податкової інформації, наявної в базі даних ДПС, проте податкова інформація, наявна в інформаційно-аналітичних базах, носить виключно інформативний характер та сама по собі, окремо від інших доказів або за їх відсутності, не доводить наявності податкових правопорушень, на які посилається контролюючий орган.
Крім того, суд указує, що контролюючим органом не було проведено контрольних заходів щодо контрагентів позивача та дослідження їхніх первинних документів, не було доведено та надано належних доказів.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 10.04.2020 у справі №804/1984/16 та постанові Верховного Суду від 19 жовтня 2023 року у справі №160/5256/19.
Водночас, позивачем до суду надано первинні документи, що підтверджують реальність здійснення операцій, які, на думку контролюючого органу, є ризиковими, зокрема матеріали справи містять податкові накладні, видаткові накладні, рахунки на оплату та договори.
При цьому, суд зауважує щодо необґрунтованості тверджень контролюючого органу про наявність ризикових операцій, оскільки у відзиві відповідач не надав відповідних пояснень щодо підстав та обґрунтувань власних висновків. Доказів на підтвердження проведеного аналізу поданих позивачем первинних документів відповідачем не надано.
Отже, в даному випадку суд зазначає, що використання податковим органом загальних висновків призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути обізнаним у моделюванні поведінки та таким, що не повідомлений про необхідність надання документів за вичерпним і зрозумілим переліком.
Рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Натомість, окрім зазначеного судом, знайшли підтвердження обставини щодо неузгодженості спірного рішення в частині зазначення в ньому інформації щодо ненадання позивачем документів по основним покупцям: ПАТ «ІВАНО-ФРАНКІВСЬКЦЕМЕНТ» (код 00292988), ПП «Л.Д.СЕРВІС» (код 21922502), ТОВ «ДТЕК ТРИФОНІВСЬКА СОНЯЧНА ЕЛЕКТРОСТАНЦІЯ» (код 37232157), КНП «МІСЬКА ЛІКАРНЯ № 6» ЗАПОРІЗЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (код 05498683).

Так, відповідач зазначає коди контрагентів 292988, 37232157, 5498683, які не мають відношення до підстав встановлення відповідачем ознак ризиковості згідно з відомостями таблиці, викладеними в розділі «Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку», оскільки зазначені контрагенти та операції з поставки на їх користь не зазначені як підстава для визнання позивача ризиковим. Відповідно до таблиці, наведеної в оскаржуваному рішенні, єдиним ризиковим контрагентом покупцем визначено суб`єктом господарювання за кодом 21922502 - ПП «Л.Д. СЕРВІС». При цьому, на підтвердження відсутності ознак критерію ризиковості за операцією із зазначеним контрагентом позивач надав податковому органу договір поставки, видаткові накладні, податкові накладні та виписку по рахунку.

Враховуючи все вище викладене, суд доходить висновку, що спірне рішення контролюючого органу не містить конкретної інформації, які саме документи складено позивачем із порушенням законодавства, або документів, які мав надати позивач на пропозицію контролюючого органу, але не надав, що свідчить про ненадання комісією належної оцінки установленим вище обставинам.

Довести правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в адміністративному судочинстві зобов`язаний суб`єкт владних повноважень.

Суд зазначає, що Порядок №1165 визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, тобто для застосування прописаного у Порядку №1165 механізму, у тому числі щодо прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, необхідний сам факт існування податкової накладної/розрахунку коригування, що подаються для реєстрації в ЄРПН.

Відповідно до пунктів 5, 6 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній із ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній із ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3). У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Одним із критеріїв ризиковості платника податку (який визначено підставою в оскаржуваному рішенні) є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (пункт 8 Додатку 1 Порядку № 1165).

Отже, згідно з Порядком №1165 Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (у Головному управлінні Державної податкової служби України в Дніпропетровській області) не має права робити висновок про відповідність критеріям ризиковості платника податку з посиланням на пункт 8 критеріїв ризиковості платника податку, якщо не має поданих для реєстрації в ЄРПН податкової накладної/розрахунку коригування та вказаної в них господарської операції.

Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатися Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Зі змісту рішення відомо, що комісією відповідача прийнято рішення про відповідність платника Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування, а у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю.

У рішенні не наведено доказів, що підтверджують ознаки здійснення ризикових операцій позивачем із посиланням на відповідні документи.

Також у рядку «Податкова інформація» рішення не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для його прийняття, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції.

Відтак, оскаржуване рішення не містить мотивації підстав та причин віднесення Товариства до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

За викладених обставин, суд дійшов висновку про протиправність оскаржуваного рішення відповідача, як такого, що прийняте останнім не у спосіб, передбачений законодавством України.

При цьому, суд окремо звертає увагу на те, що бланк рішень про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, викладений у додатку № 4 до Порядку № 1165, передбачає, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Відповідна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 05.01.2021 у справі №640/11321/20, від 31 березня 2023 року у справі №340/3519/20 та від 03 жовтня 2023 року у справі №380/4146/22.

Відповідно до пункту 6 Порядку №1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, ефективним способом захисту прав позивача є задоволення позовної вимоги про зобов`язання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ПМК-17» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, установлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно з частиною 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про задоволення позовної заяви.

Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, усі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 241 246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмежено відповідальністю «ПМК-17» (ідентифікаційний код: 40392349, місцезнаходження: 49000, м. Дніпро, просп. Слобожанський, буд. 35, офіс 3) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (місцезнаходження: 49005, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, буд.17-а, ідентифікаційний код ВП: 44118658) про визнання протиправним та скасування рішення, - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 22.04.2025 №92227.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ПМК-17» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (місцезнаходження: 49005, Дніпропетровська область, м.Дніпро, вул. Сімферопольська, буд.17-а, ідентифікаційний код ВП: 44118658) на користь Товариства з обмежено відповідальністю «ПМК-17» (ідентифікаційний код: 40392349, місцезнаходження: 49000, м. Дніпро, просп. Слобожанський, буд. 35, офіс 3) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2422, 40 грн (дві тисячі чотириста двадцять дві гривні сорок копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя А.О. Сластьон