Справа № 160/11425/25
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2025-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

29 липня 2025 року Справа 160/11425/25

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Голобутовського Р.З.

за участі:

секретаря судового засідання Омельченко А.І.,

представника позивача Лосєва Д.В.,

представників відповідача Писаревського О.О., Єгорова Є.А.,

представника третьої особи Семеніхіної І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро заяву Акціонерного товариства «ПІВДЕННИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» про зміну підстав позову у справі №160/11425/25 за позовною заявою Акціонерного товариства «ПІВДЕННИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача PRIVATE LIMITED LIABILITY COMPANY МЕТINVEST B.V. (Metinvest B.V.) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

21.04.2025 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему "Електронний суд" надійшла позовна заява Акціонерного товариства «ПІВДЕННИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» (місто Кривий Ріг, Дніпропетровська область, , 50026, ) до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (пр. Олександра Поля, 57, м. Дніпро, 49600, ), в якій просить:

- визнати протиправними дії посадових осіб Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків з прийняття податкового повідомлення-рішення форми «Д» від 25.04.2023 року №318/32-00-23-32/00191000;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Східного міжрегіонального управління по роботі з великими платниками податків від 25.04.2023 №318/32-00-23-32/00191000.

Позовна заява обґрунтована тим, що з аналізу висновку акту перевірки від 15.03.2023 року №159/32-00-23-27/0019100 встановлено, що відповідач робить посилання на порушення позивачем пункту Конвенції між Урядом України і Урядом Республіки Кіпр про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи, без зазначення конкретної статті даної Конвенції, що не дає змогу АТ «Південний гірничо-збагачувальний комбінат» зрозуміти суть допущеного податкового правопорушення. Податкове повідомлення-рішення від 25.04.2023 №318/32-00-23-32/00191000 не містить визначення яке саме положення Конвенції між Урядом України і Урядом Республіки Кіпр про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи було порушено позивачем. Позивачем вказано, що відсутність в акті перевірки від 15.03.2023 №159/32-00-23-27/0019100 та податковому повідомленні-рішенні від 25.04.2023 №318/32-00-23-32/00191000 встановленого (документально оформленого) порушення позивачем пунктів статті 103 Податкового кодексу України свідчить про відсутність правових підстав для застосування п.п.141.4.2 п.141.4 ст.141 Податкового кодексу України. Відсутність в акті перевірки інформації, яка характеризує таку ознаку виявленого діяння як умисність, вказує на необґрунтованість прийняття в подальшому податкового повідомлення-рішення від 25.04.2023 №318/32-00-23-32/00191000 в частині застосування штрафних санкцій на підставі пунктів 125-1.2 статті 125-1 ПК України та ст. 125 ПК України. Податковий кодекс України було доповнено статтею 125-1 згідно із Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» від 16 січня 2020 року № 466-IX, який набрав законної сили 23.05.2020. На думку позивача, відповідач застосував до позивача норму ПК України (ст. 125-1), якої не існувало на період виникнення даних правовідносин (2017- 2019рр.).

З метою встановлення предмету та підстав звернення до суду у справі №160/18691/23 та у справі №160/11425/25, ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.04.2025 позовну заяву залишено без руху та надано строк на усунення недоліків позову протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали, шляхом надання порівняльної таблиці підстав звернення до суду у справі №160/18691/23 та у справі №160/11425/25, засвідченої належним чином, для можливості встановлення судом відсутності тотожності спорів та відмінності підстав звернення до суду у зазначених справах.

24.04.2024 через автоматизовану систему «Електронний суд», на виконання вимог ухвали від 23.04.2025, представником позивача подано до суду порівняльну таблицю предмету та підстав позову у справі №160/18691/23 та у справі №160/11425/25.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.04.2025:

- клопотання представника Акціонерного товариства «ПІВДЕННИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» про поновлення строку звернення до суду у справі №160/11425/25 задоволено;

- поновлено Акціонерному товариству «ПІВДЕННИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» строк звернення до суду з цією позовною заявою;

- відкрито провадження у справі №160/11425/25 та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 20.05.2025.

05.05.2025 представником відповідача подано до суду клопотання про закриття провадження у справі.

12.05.2025 представником відповідача подано до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

13.05.2025 через автоматизовану систему «Електронний суд» представником Акціонерного товариства «Південний гірничо-збагачувальний комбінат» подано до суду заперечення на клопотання про закриття провадження у справі та про залишення позовної заяви без розгляду.

В підготовче засідання, призначене на 20.05.2025, представники сторін не прибули. Враховуючи наявність клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи, суд на місці ухвалив: відкласти підготовче засідання на 24.06.2025 о 10:30.

В підготовче засідання, призначене на 24.06.2025, прибули представник Акціонерного товариства «Південний гірничо-збагачувальний комбінат» - Лосєв Д.М., представник Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків - Єгоров А.Є.

В судовому засіданні 24.06.2025 оголошено перерву через наявність підвищеної небезпеки, сповіщеної сигналом «Повітряна тривога» під час розгляду заявлених у справі клопотань.

24.06.2025 до суду надійшло клопотання представника PRIVATE LIMITED LIABILITY COMPANY МЕТINVEST B.V. (Metinvest B.V.) про вступ у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача.

08.07.2025 представником відповідача подані заперечення на вступ до справи третьої особи.

28.07.2025 представником позивача подано до суду заяву про зміну підстав позову, в якій вказано, що компанія Metinvest B.V., і компанія Polyworld Limited володіли частками в статутному капіталі позивача у розмірі більше 20%, що є достатньою підставою для застосування ставки 5% для цілей оподаткування отриманих ними дивідендів. Тобто ставки у тому ж розмірі, що була фактично застосована АТ «ПІВДГЗК» для оподаткування дивідендного доходу. Ставка податку, яку слід було застосувати, не відрізняється від фактично застосованої. Керівним принципом застосування конвенцій про уникнення подвійного оподаткування є те, що переваги конвенції не повинні бути доступні, якщо основною метою здійснення певних операцій або угод було забезпечення більш сприятливого податкового становища, і отримання такого більш сприятливого режиму за цих обставин суперечило б об`єкту та меті відповідних положень конвенції. Тому держави не зобов`язані надавати переваги конвенції про уникнення подвійного оподаткування, якщо метою укладених угод є зловживання положеннями конвенції (п.п. 60-61 Коментарів ОЕСР до ст. 1 Типової податкової конвенції про доходи та капітал). Питання щодо правильності визначення бази оподаткування та вчасності сплати податкових зобов`язань не є спірними в даному випадку. Натомість питання повноти сплати податкового зобов`язання безпосередньо залежить від вирішення питання щодо належної ставки податку, яка має бути застосована. І, як було зазначено вище, за даних обставин в будь-кому випадку мала б застосовуватися ставка оподаткування у розмірі 5%. Як наслідок, жодного заниження податкових зобов`язань не відбулося. Вищенаведене, на думку позивача, додатково свідчить про протиправність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, а тому позивач просить суд розглядати дану заяву як невід`ємну частину позовної заяви позивача та врахувати вищевикладені доводи та підстави оскарження податкового повідомлення-рішення форми «Д» від 25.04.2023 №318/32-00-23-32/00191000 при розгляді даної справи.

В підготовче засідання, призначене на 29.07.2025, прибули представники позивача Лосєв Д.В. та відповідача Писаревський О.О. В режимі відеоконференції в підготовчому засіданні взяв участь представник відповідача Єгоров А.Є.

Ухвалою суду від 29.07.2025 клопотання Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про закриття провадження у справі №160/11425/25 за позовною заявою Акціонерного товариства «ПІВДЕННИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишено без задоволення.

Ухвалою суду від 29.07.2025 клопотання Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про залишення без розгляду у справі №160/11425/25 за позовною заявою Акціонерного товариства «ПІВДЕННИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишено без задоволення.

Після початку розгляду клопотання PRIVATE LIMITED LIABILITY COMPANY МЕТINVEST B.V. (Metinvest B.V.) про вступ у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, до участі у справі в режимі відеоконференції приєднано представника PRIVATE LIMITED LIABILITY COMPANY МЕТINVEST B.V. (Metinvest B.V.) Семеніхіну І.С.

Ухвалою суду від 29.07.2025 залучено до участі у справі №160/11425/25 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні позивача PRIVATE LIMITED LIABILITY COMPANY МЕТINVEST B.V. (Metinvest B.V.) (Zuuidplein 216,1077 XV, Amsterdam, the Netherlands)..

Представник позивача підтримав вимоги заяви про зміну підстав позову.

Представник відповідача Єгоров А.Є. заперечував щодо задоволення заяви про зміну підстав позову.

Розглядаючи подану заяву, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 47 Кодексу адміністративного судочинства України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Розгляд справи № 160/11425/25 на цей час перебуває на стадії підготовчого засідання, а справа розглядається за правилами загального позовного провадження.

За правилами ст. 166 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Аналіз наведених процесуальних норм дає підстави для висновку, що після відкриття провадження у справі за предметом позову, визначеним прохальною частиною позовної заяви, позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог, подавши відповідну заяву. При цьому, норми Кодексу адміністративного судочинства України дозволяють позивачу скористатись таким правом до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. Отже, збільшення або зменшення розміру позовних вимог може відбутися шляхом зміни кількісних характеристик позовних вимог, але в межах спірних правовідносин.

Водночас предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначені ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних правовідносин.

Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Такий правовий підхід щодо застосування норми процесуального права, а саме ст. 47 Кодексу адміністративного судочинства України викладений у постанові Верховного Суду від 22.01.2020 у справі №826/19197/16.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Верховного Суду від 01.11.2021 у справі №405/3360/17 (провадження №61-9545сво21).

Судом встановлено, що компанія Metinvest B.V. в рамках справи №160/18691/23 зверталася до Верховного Суду із заявою про перегляд постанови від 17.04.2025 у вказаній справі за нововиявленими обставинами.

У якості нововиявлених обставин компанією-нерезидентом було визначено наявність у неї статусу бенефіціарного (фактичного) отримувача (власника) дивідендного доходу.

Таким чином, ОСОБА_1 визнало себе бенефіціарним (фактичним) отримувачем (власником) дивідендів.

Ухвалою від 19.06.2025 Верховний Суд відмовив у задоволенні такої заяви, зокрема, зазначивши, що Судом не вирішувалося питання щодо особи-кінцевого бенефіціарного власника дивідендів, оскільки у постанові Верховним Судом зазначено, що саме рух грошових коштів здійснювався до кінцевого бенефіціара через 12 компаній-нерезидентів. Верховним Судом не встановлювався факт кінцевого бенефіціарного власника цих коштів. Навпаки, в рішенні суду зазначено, що «в межах спору, у справі, яка розглядається визначальним предметом дослідження була обставина, чи є бенефіціарними власниками доходу 12 акціонерів - резидентів Республіки Кіпр. Зокрема, судами встановлено, що позивачем перераховувались дивіденди 12 компаніям-нерезидентам, акціонерами яких є Metinvest B.V., Нідерланди 50%, та Polyworld Limited, Кіпр 50% кінцевими бенефіціарними власниками яких є ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Позивач вважає, що компанії Metinvest B.V. та Polyworld Limited є бенефіціарними (фактичними) отримувачами (власниками) дивідендного доходу, що виплачувався Позивачем через Кіпрські компанії. Враховуючи, що компанії Metinvest B.V. та Polyworld Limited є фактичними власниками доходу (дивідендів), такий дохід для них є доходом з джерелом походження з України, яким в розумінні пп. «а» пп. 14.1.54 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України є будь-який дохід, отриманий резидентами або нерезидентами, у тому числі від будь-яких видів їх діяльності на території України, її континентальному шельфі, у виключній (морській) економічній зоні, у тому числі, але не виключно, доходи у вигляді доходів, сплачених резидентами України.

Згідно з п. 12.4 Коментарів ОЕСР до статті 10 Типової податкової конвенції про доходи та капітал агент, номінальний отримувач, компанія-посередник, що діє як фідуціар або адміністратор, безпосередній одержувач дивідендів не є «бенефіціарним власником», оскільки право цього одержувача використовувати та скористатися дивідендами обмежене договірним або юридичним зобов`язанням передати отриманий платіж іншій особі.

Таке зобов`язання зазвичай випливає з відповідних юридичних документів, але також може бути встановлено на основі фактів та обставин, які показують, що по суті одержувач явно не має права користуватися дивідендами без обмежень, пов`язаних з договірним або правовим зобов`язанням передати отриманий платіж іншій особі.

Позивач в заяві вказує, що в даному випадку факт уповноваження Кіпрських компаній на отримання дивідендного доходу із метою його подальшого перерахування безпосередньо компаніям Metinvest B.V. та Polyworld Limited слідує не із певних юридичних правочинів, а в силу встановлених обставин щодо способу надходження доходу у власність останніх. Вищевикладене у своєму взаємозв`язку свідчить, що компанії Metinvest B.V. та Polyworld Limited, за посередництва уповноважених осіб (Кіпрських компаній), отримали дивідендний дохід з джерелом його походження з України і тому є платником податку-нерезидентом для цілей його оподаткування, яке забезпечується податковим агентом (резидентом України, що виплачує дохід) за рахунок компаній Metinvest B.V. та Polyworld Limited під час виплати такого доходу за ставкою 15% або іншою ставкою, що визначена міжнародним договором.

При ухваленні рішення стосовно поданої позивачем заяви про зміну (доповнення) підстав позову, суд враховує, що особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі №924/1473/15 (провадження № 12-15гс19) та підтриманий у постанові Верховного Суду від 15.10.2020 у справі №922/2575/19.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 3 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 4 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Позивач, подавши до суду заяву про зміну підстав позову, визначив такі свої процесуальні дії саме як зміну підстав позову, а не збільшення позовних вимог, що відповідає принципу диспозитивності в адміністративному процесі, закріпленому у ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України, який означає, що процесуальні правовідносини виникають, змінюються і припиняються за ініціативи безпосередніх учасників спірних матеріальних правовідносин, які мають можливість за допомогою адміністративного суду розпоряджатися процесуальними правами і спірним матеріальним правом.

Аналогічний висновок Верховного Суду викладений у постановах від 08.05.2018 у справі №922/1249/17 та від 23.04.2019 у справі №911/1602/18.

Відтак, суд приходить до висновку, що оскільки заяву про зміну (доповнення) підстав позову подано відповідно до вимог ст. 47 Кодексу адміністративного судочинства України, заява відповідає вимогам ст. ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, суд робить висновок про наявність підстав для прийняття такої заяви до розгляду.

Таким чином, подальший розгляд справи буде здійснюватись з урахуванням заяви про зміну (доповнення) підстав позову від 28.07.2025.

Керуючись ст. ст. 9, 47, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву Акціонерного товариства «ПІВДЕННИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» про зміну підстав позову у справі №160/11425/25 за позовною заявою Акціонерного товариства «ПІВДЕННИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача PRIVATE LIMITED LIABILITY COMPANY МЕТINVEST B.V. (Metinvest B.V.) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити.

Прийняти до розгляду заяву Акціонерного товариства «ПІВДЕННИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» про зміну підстав позову від 28.07.2025.

Подальший розгляд справи буде здійснюватись з урахуванням заяви Акціонерного товариства «ПІВДЕННИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» про зміну підстав позову від 28.07.2025.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та не підлягає оскарженню. Заперечення щодо ухвали можуть бути включені до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Повний текст ухвали складено 01.08.2025.

Суддя Р.З. Голобутовський