Справа № 454/2847/25
Суддя: Струс Т. В.
Дата ухвалення: 2025-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 454/2847/25
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження у справі

04.08.2025 року суддя Сокальського районного суду Львівської області Струс Т. В. ,розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Міністерства внутрішніх справ України, Головного управління національної поліції у Львівській області, Відділення поліції №2 Шептицького РВП ГУНП у Львівській області, Шептицький районний відділ поліції ГУНП у Львівській області про скасування постанов у справі про адміністративне правопорушення, стягнення шкоди,

в с т а н о в и в:

До Сокальського районного суду Львівської області надійшла позовна заява (волевиявлення) ОСОБА_1 щодо оскарження постанов про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.121 КУпАП та ч.1 ст.130 КУпАП. Також позивачем ставляться вимоги до судді Адамовича М.Я. щодо відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю в сумі 30000 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Відповідно до приписів ч. 1 і 2 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів визначені у ст. 160 та ст. 161 КАС України, однак позивачем подано адміністративний позов без дотримання вищевказаних вимог.

Так, згідно ч.3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з тим, доказів сплати судового збору позивач до позовної заяви не долучено, підстав для звільнення позивача від сплати судового збору не вказано.

Стаття 161 КАС зазначає, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті. До позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, ч. 5 ст. 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються, зокрема зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під "змістом позовних вимог" розуміються запропоновані позивачем способи судового захисту свого права, свободи чи інтересу, які повинні формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти з настанням яких суб`єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстав позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

Із тексту позовної заяви встановив, що позивачем заявлено також вимогу про стягнення моральної та матеріальної шкоди, хоча не зазначено, з кого саме підлягає таке відшкодування.

Таким чином, позивач повинен звернутися до суду, подавши позовну заяву яка повинна подаватися в належній формі та містити чітко і зрозуміло сформовані позовні вимоги із долученням усіх доказів.

Як вбачається з доданих доказів до позовної заяви, позивач також оскаржує дії інспектора поліції щодо складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення передбачене ч.1 ст. 130 КУпАП та висловлює свою незгоду із такими діями.

Відповідно до ст. 221 Кодексу України про адміністративні правопорушення судді районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, статтею 130 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Таким чином, складання протоколу - це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень статті 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Протокол про адміністративне правопорушення має доказовий характер і не породжує правових наслідків, оскільки не встановлює права і обов`язки для учасників спірних правовідносин, а тому не є рішенням суб`єкта владних повноважень в розумінні статті 19 КАС України, а є лише підставою для подальшого вирішення питання щодо притягнення винних осіб до адміністративної відповідальності, згідно з Кодексом України про адміністративні правопорушення.

При цьому, Верховний Суд в постанові від 04.03.2019 року по справі № 199/7360/17 (2-а/199/252/17) (провадження № К/9901/33582/18) зазначив, що розгляд питання правомірності складання протоколу про адміністративне правопорушення в окремому позовному провадженні без аналізу матеріалів про притягнення позивача до адміністративної відповідальності та рішення суб`єкта владних повноважень, винесеного за результатами їх розгляду, у сукупності з іншими доказами, не дозволить ефективно захистити та відновити порушене право позивача, не відповідає завданням адміністративного судочинства та у подальшому може призвести до виникнення нових судових спорів.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а тому позовні вимоги, спрямовані на фактичне визнання його незаконним, не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Згідно до висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 18 березня 2021 року у справі №643/8023/20, у спорах щодо оскарження дій при складанні протоколу про адміністративне правопорушення та/або такого протоколу, такі спори не є адміністративними, оскільки відповідач при складанні протоколу здійснював не публічно-владні управлінські функції, а процесуальні дії, оцінка яким має бути надана під час розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі № 240/33067/23 від 23 квітня 2024 року зазначив, що вказана категорія спору не належить до юрисдикції адміністративних судів, а вказаний акт має бути оцінений судом як доказ при розгляді адміністративної справи, посилаючись на правові висновки прийнятій за наслідками розгляду аналогічних справ.

Крім цього, встановлено, що постановою Сокальського районного суду Львівської області від 22.07.2025р. ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП, у постанові роз`яснено, що постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги до Сокальського районного суду. Однак позивач оскаржуючи таку постанову та протокол про адміністративне правопорушення звернувся із позовною заявою до районного суду.

Таким чином, згідно змісту поданої заяви, волевиявлення та оскарження встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до суду за захистом своїх прав та інтересів у неналежний спосіб, відповідно слід відмовити у відкритті провадження по справі.

Керуючись ст. ст.169, 170, 171, 241, 243, 248, 256, 294 КАС України, суд

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті провадження в справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства внутрішніх справ України, Головного управління національної поліції у Львівській області, Відділення поліції №2 Шептицького РВП ГУНП у Львівській області, Шептицький районний відділ поліції ГУНП у Львівській області про скасування постанов у справі про адміністративне правопорушення, стягнення шкоди.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Т. В. Струс