Справа № 320/39352/25
Суддя: Марич Є.В.
Дата ухвалення: 2025-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

05 серпня 2025 року м. Київ № 320/39352/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Марич Є.В., розглянувши позовну заяву Головного управління ДПС у м. Києві до ОСОБА_1 про стягнення коштів за податковим боргом,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління ДПС м. Києві із заявою до ОСОБА_1 , в якому просить стягнути кошти такого платника податків на суму податкового боргу у розмірі 408 288,33 грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.08.2025р. 15:08 год., справу № 320/39352/25 за наведеним позовом розподілено судді Маричу Є.В.

Фактично заяву отримано секретарем головуючого судді о 15:45 год.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 283 КАС України встановлено, що провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

Відповідно до ч. 2 ст. 283 КАС України, заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі та повинна містити: 1) найменування адміністративного суду; 2) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку заявника; 3) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку, якщо такий відомий, щодо сторони, до якої застосовуються заходи, визначені частиною першою цієї статті; 4) підстави звернення із заявою, обставини, що підтверджуються доказами, та вимоги заявника; 5) перелік документів та інших матеріалів, що додаються; 6) підпис уповноваженої особи суб`єкта владних повноважень, що скріплюється печаткою.

При цьому, до звернень органів доходів і зборів застосовуються загальні вимоги та правила щодо відкриття провадження у справі, визначені главами 1, 2 Розділу ІІ Позовне провадження КАС України, але з урахуванням особливостей положень ст. 283 КАС України, яка віднесена до параграфу 2 глави 11 розділу ІІ КАС України, де регламентовано розгляд окремих категорій термінових адміністративних справ.

Отже, подана до суду Головним управління ДПС у м. Києві заява про стягнення коштів за податковим боргом є особливою формою позовної заяви.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26.11.2020 у справі №1.380.2019.003772 (адміністративне провадження № К/9901/34637/19), а також ухвалі від 26.12.2023 у справі № 560/13604/22.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 ст. 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно зі ст. 1 Закону України "Про судовий збір", судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який сплачується суб`єктом владних повноважень ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік", установлено з 01.01.2025 прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3 028,00 грн.

Пунктом 27 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняється центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи - в частині стягнення сум податкового боргу, заборгованості зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Тобто пільг щодо звернення податкового органу до суду з заявою про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту Законом України "Про судовий збір" не передбачено.

Доказів сплати судового збору податковим органом до суду не надано.

Отже, заявник звертаючись до суду з такою заявою, повинен був сплатити судовий збір у розмірі 3 028,00 грн.

Враховуючи, що питання виправлення недоліків заяви про застосування умовного адміністративного арешту майна платника податків положеннями КАС України не передбачено, суд вважає за необхідне застосувати аналогію закону, а саме приписи ч. 3 ст. 161 та ч. 1 ст. 169 КАС України.

Суд звертає увагу позивача на те, що інформацію щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за інтернет-адресою http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Крім того, щодо дотримання позивачем строку подання заяви до суду, суд зазначає таке.

Відповідно до підпункту 20.1.34 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи мають право звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, інших фінансових установах, небанківських надавачах платіжних послуг, електронних гаманців в емітентах електронних грошей, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.

Відповідно до п. 87.11 ст. 87 ПК України орган стягнення звертається до суду з позовом про стягнення суми податкового боргу платника податку - фізичної особи. Стягнення податкового боргу за рішенням суду здійснюється державною виконавчою службою відповідно до закону про виконавче провадження.

За приписами підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України, податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно пункту 95.1 статті 95 ПК України, контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Пунктом 95.2 статті 95 ПК України передбачено, що стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 30 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

Особливості провадження у справах за зверненням податкових та митних органів щодо стягнення коштів за податковим боргом регламентовані статтею 283 КАС України.

Пунктом 5 частини першої статті 283 КАС України визначено, що провадження у справах за зверненням податкових та митних органів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів щодо стягнення коштів за податковим боргом.

Відповідно до частини другої статті 283 КАС України, заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі.

Згідно із частинами першої, другої та п`ятої статті 270 КАС України, на обчислення строків, встановлених статтями 273-277, 280-283, 283-2 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу.

Строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами.

Днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що обставиною, з якою стаття 283 КАС України пов`язує початок відліку 24-годинного строку для подання до суду заяви про стягнення коштів за податковим боргом, є дата надіслання (вручення) платнику податкової вимоги.

У постанові Судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 26 червня 2020 року у справі № 280/2993/19 вказано, що КАС України визначено те, що при розгляді категорії термінових справ днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг у справах, визначених статтею 283 КАС України, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду (частина п`ята статті 270 КАС України).

Отже, з наведеного убачається, що частина 1 статті 270 КАС України чітко та недвозначно визначає, що до спірних правовідносин не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу. Таким чином заява в порядку статті 283 КАС України, з огляду на декларовані цією статтею особливості (терміновий характер звернення контролюючого органу та безспірний характер його вимог, спрощену процедуру звернення, розгляду та вирішення справи та інші процесуальні наслідки), повинна бути вчасно подана до суду заявником, незважаючи на те, що передбачений нею 24-годинний строк може випасти на вихідний чи святковий день.

Спірним моментом у цій справі є те, з якого часу слід обчислювати 30-денний строк, передбачений п. 95.2 ст. 95 ПК України.

Дійсно, як вже зазначалося вище, вказаною нормою визначено, що такий строк необхідно обчислювати з дня надіслання (вручення) платнику податків податкової вимоги.

Відповідно до вимог статті 59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення. Податкова вимога надсилається (вручається) також платникам податків, які самостійно подали податкові декларації, але не погасили суми податкових зобов`язань у встановлені цим Кодексом строки, без попереднього надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення. У разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення. У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Порядок листування платників податків та контролюючих органів врегульовано статтею 42 ПК України.

Зокрема, приписами п. 42.2. ст. 42 ПК України встановлено, що документи вважаються належним чином врученими, якщо вони:

- надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті (в електронній формі);

- надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення;

- особисто вручені платнику податків (його представнику).

Аналіз наведених положень статей 42, 59, 95 ПК України в їх взаємозв`язку дозволяє зробити висновок, що словосполучення "надіслання (вручення)" у реченні "через 30 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги" слід розуміти таким чином - початок перебігу передбаченого пунктом 95.2 статті 95 ПК України 30-денного строку пов`язується з днем, в який відбулася одна із подій (альтернативно, адже такі події є взаємовиключними):

- або особисте вручення платнику податків (його представнику) податкової вимоги;

- або надіслання податкової вимоги платнику податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення за його адресою (місцезнаходженням, податковою адресою).

При цьому варто врахувати, що у випадку надіслання податкової вимоги платнику податків рекомендованим листом дата фактичного вручення працівником пошти цього листа адресату для цілей застосування п. 95.2 ст. 95 ПК України не має будь-якого значення, оскільки визначений нею строк обчислюється від дати надіслання листа. Адже за іншого тлумачення цієї норми закону подія "надіслання податкової вимоги", на відміну від "вручення податкової вимоги" (як підстава для початку обчислення передбаченого ч. 2 ст. 95 ПК України строку) ніколи не настане.

Отже, у випадку направлення контролюючим органом податкової вимоги поштою, визначений 30-ти денний строк згідно п. 95.2 ст. 95 ПК України має обчислюватись виключно з дати направлення такої вимоги. Обчислення цього строку з дати вручення податкової вимоги можливе лише у випадку особистого вручення платнику податку податкової вимоги.

Наведене узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 09.04.2025 у справі № 280/111/25, яка враховується судом в порядку статті 242 КАС України.

Судом встановлено, що заявником до матеріалів заяви додано копію податкової вимоги форми «Ф» № 0-2615 від 16.06.2025р. та рекомендоване повідомлення, в якому зазначено про повернення конверта із відміткою «за закінченням терміну зберігання».

При цьому, в матеріалах заяви відсутні докази того, що вказаним відправленням було направлено саме податкову вимогу форми «Ф» № 0-2615 від 16.06.2025р. Такі обставини виключають можливість суду перевірити дотримання заявником строку звернення до суду у порядку статті 283 КАС України.

Разом з тим, посилання заявника щодо початку перебігу строку на подання заяви у порядку ст. 283 КАС України, а саме протягом 24 год. з моменту повернення податкової вимоги - 05.07.2025р. (не раніше 30 календарних днів з дня надіслання (вручення) платнику податків такої вимоги) є необґрунтованим, оскільки контролюючий орган мав право звернення із заявою в порядку статті 283 КАС України протягом 24 год. після спливу 30-ти денного строку, визначеного приписами пункту 95.2 ст. 95 ПК України, який у даному конкретному випадку має обраховуватись з моменту саме направлення відповідачем податкової вимоги позивачу.

Таким чином, заявником всупереч вимогам пункту 4 частини другої статті 283 КАС України не підтверджено наявність підстав, які зумовили звернення до суду із даною заявою про стягнення коштів за податковим боргом, саме 04.08.2025р.

Відповідно до частини третьої статті 283 КАС України у разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків.

Суд звертає увагу на те, що встановлені законодавством процесуальні строки служать для дисциплінування учасників адміністративного судочинства та забезпечення своєчасного виконання вимог, передбачених КАС України. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Звертаючись з позовом, Головне управління ДПС питання про поновлення строку на звернення до суду не порушило.

Таким чином, беручи до уваги те, що податковим органом пропущено строк звернення до суду протягом 24 годин з дня виникнення підстав, що надають йому право звернутися до адміністративного суду з заявленими вимогами, позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати причини поважності (у разі їх наявності) пропуску строку звернення до суду та надати належні докази.

Відповідно до частини 3 статті 283 КАС України у разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків.

Невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику заяви та доданих до неї документів.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданого позову вимогам закону, позовну заяву Головного управління ДПС належить залишити без руху з наданням заявнику строку для усунення виявлених судом недоліків, але не більше ніж 24 години, у спосіб:

- надання доказу, який вказує на дату направлення відповідачу податкової вимоги форми «Ф» № 0-2615 від 16.06.2025р. (супровідний лист тощо);

- надання оригіналу документа про сплату судового збору за подання до суду цієї заяви у розмірі 3028,00 грн.

Разом з тим, зважаючи на скорочені строки розгляду цієї категорії справ, які встановлені КАС України, суд вважає за необхідне встановити позивачу строк для усунення недоліків поданої позовної заяви.

Керуючись ст. 243, 248, 283 КАС України, суд

у х в а л и в:

1. Заяву Головного управління ДПС у м. Києві до ОСОБА_1 про стягнення коштів за податковим боргом - залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - до 17:00 год. 05.08.2025р.

3. Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали надіслати позивачеві.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Марич Є.В.