Справа № 211/6782/25
Суддя: Рагозіна С. О.
Дата ухвалення: 2025-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 211/6782/25
Провадження № 2-а/211/170/25
У Х В А Л А

Іменем України

05 серпня 2025 року суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Рагозіна С.О., розглядаючи матеріали адміністративного позову адвоката Новака Артура Михайловича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

16 червня 2025 року до Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла вказана позовна заява.

У позовній заяві представник позивача - адвокат Новак А.М. просить суд скасувати постанову про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу серії ЕНА № 3791082 від 04.01.2025 року на підставі ч.2 ст. 122 КУпАП, провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 122 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його складу та події адміністративного правопорушення.

Ухвалою суду від 18.06.2025 адміністративний позов залишений без руху згідно зі ст. ст. 160, 161, 169 КАС України з пропозицією усунення недоліків, але не більше як протягом 10 днів з дня отримання ухвали.

Ухвала про залишення адміністративного позову без руху в електронному вигляді було надіслано одержувачам: адвокату Новак Артуру Михайловичу та позивачу ОСОБА_1 в їх електронні кабінети.

27.06.2025 року від позивача ОСОБА_1 до суду надійшло уточнене клопотання про звільнення від сплати судового збору. В якості доповнення зазначив, що він є військовослужбовцем призваним на спеціальні збори по захисту Батьківщини на час дії воєнного стану 24.02.2022, і зараз проходить ці збори в В/Ч НОМЕР_1 і виконує свої службові обов`язки цілодобово 366 днів на рік, в режимі 24/7. А протиправні дії працівників патрульної поліції Кривого Рогу були вчинені проти ОСОБА_1 під час виконання ним своїх службових обов`язків, тому згідно пункту 12 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» ОСОБА_1 необхідно звільнити від сплати судового збору, що буде суттєвою підтримкою війсковослужбовців В/Ч НОМЕР_1 , які постійно потребують коштів на ремонт автомобілів, та закупівлю детекторів дронів. Тому, з метою забезпечення доступу від сплати судового збору за подання позовної заяви про визнання дій протиправними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення серії ЕНА № 3791082 від 04.01.2025 року.

Станом на 03.07.2025 року вказані недоліки в повному обсязі не усунув. Позивач в своєму клопотанні посилається, на п. 12 ч. 5 Закону України «Про судовий збір», та що він підлягає звільненню від сплати судового збору, оскільки, коли його зупинили працівники поліції, він виконував свої службові обов`язки. Однак доказів, того, що 04.01.2025 року о 20.42 год. в м. Кривий Ріг по пр. Університетський, 56В, керуючи транспортним засобом

SKODA OCTAVIA ЕО 40406, ОСОБА_1 виконував свої службові обов`язки, як військовослужбовець, останній не надав.

Правові засади справляння судового збору,платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Відповідно до пункту 12, 13 частини першої статті 5 вказаного Закону, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків; ) учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, пільги та гарантії їх соціального захисту визначені Законом Українивід 22.10.1993№ 3551-XII«Про статусветеранів війни,гарантії їхсоціального захисту» (далі - Закон № 3551-XII).

За змістом частини другої статті 22Закону №3551-XII ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені устатті 12 цього Закону. Серед яких права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з позовними вимогами, подібними до тих, з якими позивач звернувся у цій справі немає.

Аналіз пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України від 06.07.2005 № 2747-IV «Про судовий збір» в сукупності з частиною 2статті 22 Закону України від 22.10.1993 №3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту»вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору у справах, які стосуються пільг, прав та гарантій, закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 19.10.2020 справі №240/934/20.

Отже, навіть сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів. Крім того, копію посвідчення учасника бойових дій до матеріалів справи не долучено.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного в постанові від 12.02.2020 у справі №545/1149/17, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України від 06.07.2005 № 2747-IV «Про судовий збір» суд має врахувати предмет та підстави позову, а також перевірити чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей12,22 Закону України від 22.10.1993 № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України від 06.07.2005 № 2747-IV «Про судовий збір» викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18).

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 21 листопада 2023 року у справі № 520/10453/23 (адміністративне провадження № К/990/29530/23) зазначив, що вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VIсуд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей12,22 Закону № 3551-XII.

Аналогічний висновок викладено, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі № 9901/311/19 та від 20.01.2021 у справі №9901/258/20.

Згідно з відкритими та загальнодоступними даними Офіційного вебпорталу парламенту України, у березні 2020 року у Верховній Раді України зареєстрований проєкт Закону про внесення зміни до статті 5 Закону України «Про судовий збір»(щодо сплати судового збору при захисті прав учасників бойових дій, постраждалих учасників Революції Гідності та Героїв України).

До проєкту цього Закону було надано пояснювальну записку та висновки комітетів Верховної Ради України з яких вбачається, що метою цього законопроєкту було усунення суперечності, що буде сприяти приведенню законодавства України про права і свободи людини і громадянина у відповідність до вимог принципів верховенства права та правової визначеності. А саме запропоновано внести зміни до Закону України «Про судовий збір»в частині викладення пункту 13 частини першої статті 5зазначеного Закону в такій редакції: «учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у всіх справах незалежно від характеру порушених прав».

Проте Верховна Рада України не прийняла Закон про внесення зміни до статті 5Закону України«Про судовийзбір» (щодо сплати судового збору при захисті прав учасників бойових дій, постраждалих учасників Революції Гідності та Героїв України).

Тобто законодавець чітко визначив свою позицію щодо спірного питання.

Велика Палата Верховного Суду ухвалою від 11 вересня 2024 року у справі № 567/79/23 (провадження № 14-93цс24) зазначила, що із часу прийняття нею 09 жовтня 2019 року постанови у справі № 9901/311/19, як і постанови від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 із висновками щодо застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VIз урахуванням вимог статей12та22 Закону № 3551-XII, відсутні підстави стверджувати, що відбулась зміна суспільних відносин чи нормативного регулювання, внаслідок чого цей висновок втратив зрозумілість, набув ознак неузгодженості, необґрунтованості, незбалансованості чи помилковості.

Оскільки, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом про визнання дій протиправними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за ч. 2 ст. 122 КУпАП, що навіть при наявності у позивача статусу учасника бойових дій, не зачіпає порядку надання, обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином не стосується соціального і правового захисту особи із таким статусом, тому він не звільняється від сплати судового збору на підставі викладеного.

Таким чином, суддя дійшла висновку про відсутність підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору при поданні адміністративного позову про оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Згідно пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо: позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду … з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч.5 ст. 169 КАС України).

Необхідно відзначити й те, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11 квітня 2024 року у справі № 990/330/23 зауважила, що хоча частина восьма статті 169 КАС і передбачає право повторного звернення до адміністративного суду у разі повернення позовної заяви, але разом з тим це не виключає необхідності дотримання встановленого законом порядку відповідного звернення. Тож, якщо позов подано з пропуском встановленого законом строку звернення до суду, позивач має обґрунтувати поважність причин, з яких строк був пропущений (у тому числі, якщо це стосується поведінки учасника справи чи його представника, яка передувала відповідному зверненню) з підтвердженням підстав для поновлення строку належними доказами, а суд першої інстанції, у свою чергу, з`ясувати, чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення з позовом поважними.

У постанові від 10 лютого 2022 року у справі № 815/4960/17 Верховний Суд зазначив, що право особи повторно звернутися з позовом після його повернення, що визначено нормами КАС України, не є абсолютним, таке звернення повинно бути в порядку, встановленому законом. Сама по собі та обставина, що повернення позовної заяви не позбавляє повторного звернення до суду не означає наявність у особи безумовного права на звернення до суду у будь-який момент після повернення вперше поданої позовної заяви без урахування процесуальних строків встановлених для цього, а у суду - обов`язку поновлювати такий строк, у разі його пропуску, тим більш за відсутності поважних причин.

Враховуючи викладене, оскільки позивачем зазначені в ухвалі суду недоліки у встановлений строк не усунуто, суд вважає необхідним адміністративний позов повернути позивачу роз`яснивши, що відповідно до частини 8 статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст. 123, 169, 248, 256 КАС України, суддя

постановив:

адміністративний позов адміністративного позову адвоката Новака Артура Михайловича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя: С. О. Рагозіна