Справа № 280/508/25
Суддя: Сацький Роман Вікторович
Дата ухвалення: 2025-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

З ПИТАНЬ ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

04 серпня 2025 року Справа № 280/508/25
м. Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сацького Р.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі

за позовом ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ТОРГОВИЙ ДІМ «БІМАРКЕТ» (69083, м. Запоріжжя, вул. Шевчука, 4а, )

до Львівської митниці (79000, м. Львів, вул. Костюшка Тадеуша, буд. 1, )

про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою суду від 27.01.2025 відкрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

До суду надійшла заява відповідача про залишення позовної заяви без розгляду. В обґрунтування клопотання зазначає, що позивачем порушено строк звернення до адміністративного суду, встановлений статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), оскільки кінцевий строк оскарження був 01.01.2025, в той час як позовна заява була сформована в електронному суді 21.01.2025.

До суду надійшли заперечення на заяву про залишення позовної заяви без розгляду, подані представником позивача, в яких Позивач вказує на те, що відповідач у клопотання посилається виключно на практику Верховного Суду України, яка склалась до введення в Україні воєнного стану. Спростовуючи доводи відповідача позивач зазначає, що Запоріжжя є прифронтовим містом та зазнавав масованих ракетних обстрілів зі сторони Російської Федерації. Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22.12.2022 № 309 затверджено Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, до якого включена з 01.02.2023 Запорізька міська територіальна громада. Крім того, позивач під час митного оформлення скористався передбаченим частиною сьомою статті 55 МК України правом випуску товарів у вільний обіг, перерахувавши забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом. Спір є майновим і сплачена позивачем фінансова гарантія реалізувалась (зарахувалась як ПДВ до Державного бюджету України) лише на наступний день після спливу 90 календарних днів з дня випуску у обіг товарів, а саме: 29 вересня 2024 року, згідно МД № 24UA71U0 від 01.07.2024 р.. Таким чином, днем, коли було порушено майнові права ТОВ «Торговий дім «Бімаркет», є день списання фінансової гарантії до Державного бюджету України, що стало початком перебігу строку звернення до суду. Позивач просить відмовити у задоволенні клопотання Львівської митниці про залишення позовної заяви без розгляду. Також, Позивач зазначає, що 13.01.2025 року позивачем була подана до Запорізького окружного адміністративного суду позовна заява до Львівської митниці (далі відповідач), однією з вимог якої було визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UА 209000/2024/900558/2 від 01.07.2024 відповідача; визнати протиправною та скасувати картку відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209170/2024/002107 від 01.07.2024 відповідача (справа № 280/244/25, суддя Бойченко Ю.П). 20 січня 2025 року Позивач (ТОВ «Торговий дім «Бімаркет») отримав ухвалу Запорізького окружного адміністративного суду від 20 січня 2025 року Про повернення позовної заяви по справі № 280/244/25, відповідно до якої суд повернув позивачу вищезазначену позовну заяву у зв`язку з тим, що суд дійшов висновку, що сумісний розгляд об`єднаних позивачем вимог значно ускладнить та сприятиме затягуванню учасниками справи вирішення спору по суті, оскільки подані на обґрунтування позовних вимог документи не є пов`язаними між собою. Негайно, 21.01.2025 року Позивач звернувся до Запорізького окружного адміністративного суду з позовною заявою про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів Львівської митниці № UА 209000/2024/900558/2 від 01.07.2024 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Львівської митниці № UA209170/2024/002107 від 01.07.2024.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Відповідно до частини 1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Представник позивача разом з позовною заявою надав заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Враховуючи, що позивач в даній справі оскаржує рішення митного органу, яке прийнято з питань державної митної справи, то з урахуванням положень статті 29 Митного кодексу України строк його оскарження визначається згідно із вимогами Кодексу адміністративного судочинства України.

Висновок у подібних правовідносинах вже викладався в постановах Верховного Суду від 07 червня 2018 року у справі № 813/1276/16, від 18 червня 2020 року у справі № 805/1536/17-а, 18 лютого 2021 року у справі № 826/14826/16, від 25 травня 2021 року у справі № 826/13159/17, від 16 лютого 2022 року у справі № 380/8425/21, від 03 листопада 2022 року у справі № 380/9929/21, від 09 травня 2023 року у справі № 320/6121/21, але не виключно.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зважаючи на те, що спірне рішення про коригування митної вартості товарів № UА 209000/2024/900558/2 від 01.07.2024, отримане позивачем 01.07.2024, що сторонами не заперечується, відтак, останнім днем шестимісячного строку протягом якого особа мала звернутися до суду є 02.01.2025, тому суд, з урахуванням вищенаведених правових висновків Верховного Суду, погоджується з тим, що позивачем пропущено строк звернення до суду.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання заяви.

Водночас, суду зазначає, що системний аналіз положень ст. 123 КАС України дає підстави для висновку, що звернення до адміністративного суду з позовом після закінчення строків, установлених законом, не має безумовним наслідком повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Так, ст. 123 КАС України передбачено, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача є надання можливості останньому скористатись можливістю подати заяву про поновлення пропущеного строку в разі її неподання, або ж вказати інші причини поважності пропущеного строку, аніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Водночас норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Іншими словами, для поновлення строку звернення суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, що перешкоджали вчасному зверненню з адміністративним позовом, у зв`язку з чим позивач має довести суду їхню наявність і непереборність з доданням відповідних доказів, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків, а також принцип res judicata.

В постанові від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду дійшов висновку, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Також, у вказаній постанові від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22 Верховний Суд зауважив, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку із збройною агресією російської федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, статтею 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Аналогічна правова позиція викладена і в постанові Верховного Суду від 04.04.2023 у справі № 140/1487/22.

Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Верховного Суду у постанові від 31.03.2021 по справі № 240/12017/19 зазначила, що аналіз практики Європейського суду з прав людини свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У справі «Іліан проти Туреччини» Європейський суд з прав людини зазначив, що правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Так, відповідно до частини 1 та 2 статті 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

24 лютого 2022 року Рада Суддів України прийняла рішення щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах припинення повноважень ВРП та воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією з боку РФ, а 02.03.2022 опублікувала рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану. Так, судам, зокрема рекомендовано по можливості продовжувати процесуальні строки щонайменше до закінчення воєнного стану.

Верховний Суд в Огляді від 04.03.2022 «Особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан» зауважив, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.

Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 затверджено Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією.

Згідно означеного Переліку, Запорізька міська територіальна громада з 01.02.2023 віднесена до територій, на яких можливе ведення бойових дій.

З огляду на викладене, враховуючи не значний пропуск позивачем строку звернення до суду, з метою запобігання обмеженню прав позивача на доступ до правосуддя в умовах запровадженого воєнного стану та пов`язаних із ним обмеженням, суд вважає за необхідне зазначити, що причини пропуску строку звернення до адміністративного суду є поважними.

Крім того, з матеріалів позовної заяви встановлено, що представник позивача 13.01.2024 подав до Запорізького окружного адміністративного суду позовну заяву, у якій, крім іншого, було заявлено аналогічні позивні вимоги, разом із тим, ухвалою суду від 20.01.2025 у справі № 280/244/25 позовну заяву було повернуто позивачу у зв`язку з порушенням правил об`єднання позовних вимог. Даний позов подано до Запорізького окружного адміністративного суду 21.01.2025, тобто на наступний день після прийняття судом ухвали про повернення позовної заяви у справі № 280/244/25, без допущення невиправданих зволікань.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 240, 248, Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Бімаркет» (69083, м. Запоріжжя, вул. Шевчука, 4 а, ) представник адвокат Трафимова Юлія Юріївна (69120, Запорізька область, м. Запоріжжя, вул. Вороніна, 31, 27, РНОКПП НОМЕР_1 ) до Львівської митниці (79000, м. Львів, вул. Костюшка Тадеуша, буд. 1, ) про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення - відмовити.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу можуть бути викладені в апеляційній скарзі на рішення суду.

Ухвала виготовлена та підписана 04 серпня 2025 року.

Суддя Сацький Р.В.