Справа № 320/35506/25
Суддя: Вісьтак М.Я.
Дата ухвалення: 2025-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження строку на усунення недоліків

04 серпня 2025 року № 320/35506/25

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Вісьтак М. Я., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Департамента патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, притягнення до дисциплінарної відповідальності, поновлення на роботі та стягнення середнього місячного заробітку,

встановив:

Представник позивача ОСОБА_1 звернувся у Київський окружний адміністративний суд із адміністративним позовом до Департамента патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, притягнення до дисциплінарної відповідальності, поновлення на роботі та стягнення середнього місячного заробітку, у якому просить суд:

-Визнати протиправним та скасувати Наказ № 392 від 20.06.2025 року Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, про притягнення до дисціплінарної відповідальності старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 інспектора взводу №2 роти № 2 батальйону патрульної поліції в селі Чайки управління патрульної поліції у Київській області;

-Визнати протиправним та скасувати Наказ №11030/с від 04.07.2025 року, Департаменту патрульної поліції Національної поліції України видано, про звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону патрульної поліції в селі Чайки управління патрульної поліції у Київській області;

-Поновити старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаді інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону патрульної поліції в селі Чайки управління патрульної поліції у Київській області;

-Стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 середньомісячний заробіток за час вимушеного прогулу.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду зазначеної справи визначено головуючого суддю - Вісьтак М. Я.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.07.2025 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено проводити одноособово суддею Вісьтак М. Я., у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами (у письмовому провадженні). Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.07.2025 року ухвалено адміністративний позов залишити без руху. Позивачу надано п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали для усунення зазначених вище недоліків.

У подальшому, 25.07.2025 на адресу Київського окружного адміністративного суду надійшла письмова заява про усунення недоліків із додатками.

Однак, перевіривши матеріали позовної заяви та подану письмову заяву про усунення недоліків, суд вважає за необхідне наголосити на наступному.

Перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) суд перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір»).

Перевірку зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України реалізовано за допомогою КП «Діловодство спеціалізованого суду». Дані щодо підтвердження сплати (повернення) судового збору надходять у автоматичному режимі до КП «Діловодство спеціалізованого суду», при цьому виконується автоматичне поєднання записів про сплату (повернення) судового збору, які зазначаються в картці справи, з записами підтверджень про оплату (повернення) судового збору, які надійшли з Державної казначейської служби України.

Відповідно до положень чинного законодавства, зокрема частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», позивачі у справах щодо стягнення заробітної плати та поновлення на роботі звільняються від сплати судового збору на всіх стадіях судового провадження.

Разом із цим, у даній справі представник позивача ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України. У позові він просить:

-визнати протиправним та скасувати наказ № 392 від 20.06.2025 року, яким ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності;

-поновити його на посаді;

-стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Однак вимога про визнання протиправним та скасування наказу щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності є самостійною вимогою немайнового характеру.

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, поданого фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, попри наявність вимог, які звільняють позивача від сплати судового збору, в частині позовної вимоги щодо скасування дисциплінарного наказу необхідно сплатити судовий збір як за вимогу немайнового характеру.

Згідно ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору визначені у ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Як зазначалось, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір, ставка якого складає 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 01.01.2025 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб на рівні 3 028 грн. 00 коп.

Таким чином, стороні позивача необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 211 грн. 20 коп. та надати відповідний документ про його сплату.

При цьому суд роз`яснює, що під поняттям «усунення недоліку» розуміється подання в суд документу про сплату судового збору, а не сплата у встановлений строк без своєчасного надання суду доказу (документу) про сплату (відповідна правова позиція викладена, зокрема, в ухвалі Верховного Суду від 23.01.2020 року у справі № 910/10366/17).

Як зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.06.2023 року у справі № 607/23244/21 (14-116цс22) апеляційному оскарженню лише разом з рішенням суду підлягає ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху, якщо суд першої інстанції у цій ухвалі встановлює розмір судового збору, який позивач (заявник) має сплатити при зверненні до суду, або порядок його обчислення, однак особа не погоджується або з таким розміром, або з порядком його обчислення. Такі ухвали суду першої інстанції не підлягають апеляційному оскарженню окремо від рішення суду. Також не підлягають апеляційному оскарженню окремо від рішення суду ухвали суду першої інстанції про відмову в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Разом з тим, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Голдер проти Великої Британії» (Golder v. the United Kingdom), заява № 4451/70, від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Судом враховано вимоги ч. 2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, якою передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України , то таку слід залишити без руху та запропонувати позивачу усунути недоліки, зазначені в ухвалі суду протягом п`яти днів з дня отримання ухвали, шляхом надання суду:

- документу про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документу, який підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом до п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, зокрема, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Так, беручи до уваги необхідність забезпечення права позивача на судовий захист, суд вважає за доцільне продовжити процесуальний строк для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви.

На підставі наведеного та керуючись ст. 160, 161, 169, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України , суд -

ухвалив:

Продовжити процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 до Департамента патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, притягнення до дисциплінарної відповідальності, поновлення на роботі та стягнення середнього місячного заробітку.

Надати позивачу п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали для усунення зазначених вище недоліків.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк позовну заяву ОСОБА_1 до Департамента патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, притягнення до дисциплінарної відповідальності, поновлення на роботі та стягнення середнього місячного заробітку - вважати неподаною та повернути з усіма доданими до неї документами.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Вісьтак М.Я.