Справа № 420/19454/21
Суддя: О.В. Захарова
Дата ухвалення: 2025-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

04 серпня 2025 рокум. ДніпроСправа № 420/19454/21

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Захарова О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду з Київського окружного адміністративного суду надійшла адміністративна справа №420/19454/21 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області (надалі позивач, ГУ ДСНС у Миколаївській області) до Акціонерного товариства «Українська залізниця» (надалі відповідач, АТ «Українська залізниця») з такими вимогами:

- застосувати захід реагування у вигляді повного зупинення роботи об`єкта, експлуатації будівель, споруд та приміщень, що розташовано за адресою: Миколаївська область, Первомайський район, смт. Врадіївка, вул. Героїв Врадіївщини, 2, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що Первомайським РУ ГУ ДСНС України у Миколаївській області у період з 05.07.2021 по 16.07.2021 здійснено плановий захід перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки Регіональної філії «Одеська Залізниця» АТ «Українська Залізниця» за адресою: Миколаївська область, Первомайський район, смт. Врадіївка, вул.Героїв Врадіївщини, 2.

Підставами для перевірки слугували: наказ ГУ ДСНС України у Миколаївській області від 08.12.2020 № 496 «Про затвердження Плану заходів державного нагляду (контролю) ДСНС на 2021 рік»; посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від № 17; повідомлення про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) від 16.06.2021 №5904-3817/03.02.

За результатами перевірки складено акт проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 16.07.2021 № 232.

В акті № 232 зафіксовано порушення приписів Кодексу цивільного захисту України № 5403-VІ (далі - КЦЗУ), Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697 (далі - ППБУ) та інших нормативно-правових актів, стандартів, норм і правил у сфері пожежної, техногенної безпеки, детальний опис порушень з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Позивач зазначає, що ряд виявлених порушень є особливо небезпечними, оскільки створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

У разі не усунення виявлених перевіркою порушень можуть виникати надзвичайні ситуації, аварії чи пожежі та вони перешкоджають подальшим діям щодо забезпечення безпеки роботи об`єкту, безпеки людей, співробітників та обслуговуючого персоналу у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту; своєчасності виявлення надзвичайної ситуації, пожежі, до набуття нею значних масштабів; ліквідації пожежі або надзвичайної ситуації та їх наслідків; евакуації людей та їх захисту від наслідків пожежі, надзвичайної ситуації, тощо.

У такому стані пожежної та техногенної безпеки об`єкту перевірки відвідувачі та персонал постійно перебувають в умовах, коли існує реальна загроза втрати життя, отримання травм, шкоди своєму здоров`ю через невиконання та ігнорування посадовими особами відповідача вимог законодавства з питань пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2021 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 01 листопада 2021 року відкрито провадження у справі; визначено, що справа буде розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 16 грудня 2021 року замінено відповідача у справі з Регіональної філії «Одеська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» на належного - Акціонерне товариство «Українська залізниця» ().

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 16 грудня 2021 року адміністративну справу №420/19454/21 передано за підсудністю до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 травня 2022 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 липня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 09 червня 2025 року справу прийнято до провадження та продовжено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні).

Відповідач не скористався правом на подачу відзиву.

Відповідно до частини шостої статті 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про розгляд справи за наявними матеріалами справи.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до статей 72-76,90 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), судом встановлено таке.

Посадовими особами Первомайського РУ ГУ ДСНС України у Миколаївській області на підставі наказу ГУ ДСНС України у Миколаївській області від 08.12.2020 № 496 «Про затвердження Плану заходів державного нагляду (контролю) ДСНС на 2021 рік», повідомлення про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) від 16.06.2021 № 59 04-3817/03.02 у період з 05 липня по 16 липня 2021 року проведено планову перевірку додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері техногенної та пожежної безпеки об`єктів, підвідомчих регіональній філії «Одеська залізниця» АТ «Укрзалізниця», зокрема, за адресою: Миколаївська область, Врадіївський район, смт.Врадіївка, вул. Героїв Врадіївщини, 2.

За результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки відповідача складено акт від 16.07.2021 № 232.

Актом планової перевірки 16.07.2021 № 232 виявлено порушення:

1) допускається застосування матеріалів, на які немає показників щодо пожежної небезпеки, які застосовуються для оздоблення стін, а саме: в кімнаті чергового підстанції, коридорі поста електричної станції та приміщенні касира 3 (порушено пункт 9 розділу ІІ ППБУ, відповідно до якого застосування у будівництві й на виробництві матеріалів та речовин, на які немає показників щодо пожежної небезпеки, забороняється);

2) під час експлуатації об`єкта допускається зниження рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, а саме: територію залізничної станції не забезпечено системою зовнішнього протипожежного водопостачання відповідно до вимог ДБН В.2.5-74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі та споруди» (порушено пункт 22 розділу II ППБУ, відповідно до якого під час експлуатації об`єктів забороняється знижувати рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта);

3) під час експлуатації об`єктів допускається зниження рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, зокрема всі приміщення будівлі вокзалу, приміщення будівлі поста електричної централізації (крім релейного приміщення, приміщення зв`язку та приміщення квиткової каси), не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (порушено пункт 22 розділу ІІ, 1.2 глави 1 розділу V ППБУ, пункт 7.3 таблиця А.1 ДБН В.2.5-56:2014, підпункт 4.2, 8.4 ДСТУ-Н CEN/TS 54-14:2009, згідно з вимогами якого будинки, приміщення та споруди мають обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»);

4) дерев`яні елементи горищних покритів (крокви, лати) не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності, а саме: будівлі вокзалу та будівлі поста електричної централізації (порушено пункт 2.5 глави 2 розділу ІІІ ППБУ, згідно з вимогами якого у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) мають оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності);

5) експлуатацію систем протипожежного захисту не проведено відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014, зокрема умови освітлення евакуаційних виходів з будівлі поста електричної централізації та будівлі вокзалу залізничної станції не відповідають вимогам будівельних норм, зокрема над евакуаційними виходами з будівель не встановлено світлові покажчики «ВИХІД», які мають забезпечувати освітлення евакуаційних виходів не менше 60 хвилин у разі відключення електромережі (порушено пункти 2.23, 2.32 розділу ІІІ, пункт 1.2. глави 1 розділу V ППБУ, пункт 8.9.13 ДБН В.2.5-28:2018, пункти 9.7.4, 9.7.5 таблиця Б.2, згідно з вимогами зокрема над евакуаційними виходами з будівлі мають бути встановлені світлові покажчики «ВИХІД», які повинні забезпечувати освітлення евакуаційних виходів не менше 60 хвилин у разі відключення електромережі, відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»);

6) у світильнику з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснюються за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів, а саме: в котельні № 1 квиткової каси та котельні № 2 вокзалу (порушено пункт 1.6 глави 1 розділу ІV ППБУ, згідно з вимогами якого з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів. Місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їхнє перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках мають бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів);

7) у з`єднувальних коробках з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснюються за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів, а саме: в побутовому приміщенні поста електричної централізації та котельні № 2 вокзалу (порушено пункт 1.6 глави 1 розділу ІV ППБУ, згідно з вимогами якого з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів. Місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їхнє перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках повинні бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів).

8) у кімнаті чергового підстанції та приміщенні касира вокзалу допускається використання електророзеток та вмикачів, на горючій основі (поверхні) без підкладання під неї суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра (порушено пункт 1.17 глави 1 розділу ІV ППБУ, згідно з вимогами якого електророзетки, вимикачі, та перемикачі та інші подібні апарати повинні встановлюватися на негорючі основи (конструкції) або з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра);

9) у приміщенні квиткової каси вокзалу допускається використання пошкодженої електророзетки (порушено абзац 7 пункту 1.18 глави 1 розділу ІV ППБУ згідно з вимогами якого користування пошкодженими розетками, відгалужувальними та з`єднувальними коробками, вимикачами та іншими електровиробами заборонено);

10) на об`єкті не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (порушено пункт 1.20 глави 1 розділу ІV ППБУ, відповідно до якого замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання мають проводитися 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ);

11) не виконано захист будівлі поста електричної централізації та будівлі вокзалу залізничної станції від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (порушено пункт 1.21 глави 1 розділу ІV ППБУ, глави 6 та 8 ДСТУ EN 62305-1:2012, ДСТУ EN 62305-2:2012, відповідно до яких має здійснюватися захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів);

12) лінії живлення побутового кондиціонера в кімнаті чергового підстанції залізничної станції не забезпечено автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів (порушено підпункт 2.26 пункту 2 розділу ІV ППБУ, відповідно до якого монтаж, підключення, прокладання мереж, улаштування електричного захисту на лініях, які живлять побутові кондиціонери, мають проводитися відповідно до вимог інструкції виробника. Лінії живлення до кожного побутового кондиціонера, групи кондиціонерів необхідно забезпечувати автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів);

13) підтримання експлуатаційної придатності СПЗ в релейному приміщенні, приміщенні зв`язку та приміщенні квиткової каси залізничної станції не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», зокрема одразу після завершення монтування автоматичної пожежної сигналізації не укладено договір на проведення її технічного обслуговування з організацією, яка має відповідну ліцензію (порушено пункт 1.4 глави 1 розділу ІV ППБУ, пункт 7.2.2 ДБН В.2.5-56:2014, підпункт 11.1 ДСТУ-Н CEN/TS 54-14:2009, відповідно до якого, підтримання експлуатаційної придатності СПЗ, повинно проводитись відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», зокрема одразу після завершення монтування автоматичної пожежної сигналізації укласти договір на проведення її технічного обслуговування з організацією, яка має відповідну ліцензію);

14) підтримання експлуатаційної придатності СПЗ в релейному приміщенні, приміщенні зв`язку та приміщенні квиткової каси залізничної станції не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», зокрема сигнал від приймально-контрольних приладів автоматичної пожежної сигналізації не виведено на пульт централізованого пожежного спостерігання (порушено пункт 1.4 глави 1 розділу ІV ППБУ, пункти 12.1.1, 12.3.2 ДБН В.2.5-56:2014, відповідно до якого підтримання експлуатаційної придатності СПЗ має проводитись відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», зокрема сигнал від приймально-контрольних приладів автоматичної пожежної сигналізації вивести на пульт централізованого пожежного спостерігання).

На підставі акта складено припис від 16.07.2021 № 174 про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Порушення, зазначені в приписі, позивачем не усунуто, припис не оскаржувався.

Відповідно до письмових пояснень позивача від 13.06.2025, наданих на виконання вимог ухвали суду від 09.06.2025, позивач повідомив, що інформацію з підтверджувальною документацією щодо усунення порушень, зазначених у приписі, відповідач не надав. З заявою про проведення позапланової перевірки для встановлення факту усунення порушень, зазначених в адміністративному позові, від відповідача не надходило.

Вирішуючи адміністративний позов по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовано вимоги і заперечення учасників справи, суд виходить з такого.

Згідно з частиною першою статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Позивач відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - Закон № 877-V) та Кодексу цивільного захисту Україниє спеціально уповноваженим органом, який наділений відповідними повноваженнями державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, у тому числі повноваженнями застосування до суб`єктів господарювання певних заходів реагування.

Приписами статті 1 Закону № 877-Vдержавний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Приписами статті 4 Закону № 877-Vвстановлено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Відповідно до частини першої статті 6 Закону № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема: доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.

Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю) (частина третястатті 6 Закону № 877-V).

Згідно з частинами першою та другоюстатті 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення) (абзац перший частини п`ятоїстатті 7 Закону № 877-V).

Відповідно до частини сьомої статті 7 Закону № 877-V передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

В силу статті 47 Кодексу цивільного захисту України державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до частин першої та другої статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Згідно зі статтею 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до пункту 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Підстави для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів передбачені частиною першою статті 70 Кодексу цивільного захисту України та полягають у:

1) недотриманні вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушенні вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуску і реалізації вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійсненні заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутності на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідності кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушенні правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутності або непридатності до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутності на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовності до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовності до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведенні робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (частина друга статті 70 Кодексу цивільного захисту України).

Суд звертає увагу відповідача на положення пунктів 26, 33, 43 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України, згідно із якими небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини; пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю; техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

Також згідно з визначенням ДСТУ 2272-06 "Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять" небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Суд зазначає, що відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Судом установлено, що на момент розгляду цієї справи відповідач не усунув усі порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Суд погоджується з твердженням позивача, що встановлені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначені в акті, складеному за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, призводять до загрози життю та здоров`ю людей у випадку виникнення пожежі.

Тобто, вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі, як неконтрольованого процесу знищення або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки в закладі освіти. Цей захід не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 16.05.2019 у справі №812/1296/18.

Враховуючи приписи частини п`ятої статті 4 Закону № 877-V відновлення експлуатації будівлі, споруд та приміщень скаржника можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Суд зауважує, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації будівель, споруд, приміщень є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. При цьому, поняття "загроза життю та/або здоров`ю людини" є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

З огляду на наведене, враховуючи встановлені судом під час розгляду справи порушення вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, а також не надання відповідачем доказів усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначених в акті перевірки до відповідача необхідно відповідні застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Враховуючи характер виявлених правопорушень, суд дійшов висновку, що належними заходами реагування у цьому випадку є зупинення експлуатації будівель, споруд та приміщень, розташованих за адресою: Миколаївська область, Первомайський район, смт. Врадіївка, вул. Героїв Врадіївщини, 2, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, зазначених в акті перевірки 16.07.2021 № 232.

При вирішенні питання про розподіл судових витрат, суд виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

З викладеного слідує, що витрати суб`єкта владних повноважень на сплату судового збору відносяться на рахунок суб`єкта владних повноважень. Такий вид судових витрат, як судовий збір, поверненню позивачу - суб`єкту владних повноважень, не підлягає.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 9, 19, 20, 72-77, 90, 132, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Задовольнити позов Головного управління Державної служби України у надзвичайних ситуацій у Миколаївській області (ідентифікаційний код 38524996, місцезнаходження: вул. 2 Екіпажна, 1, м. Миколаїв, 54003) до Акціонерне товариство «Українська залізниця» (, місцезнаходження: Єжи Ґедройця, 5, м. Київ, 03150) про застосування заходів реагування.

Застосувати заходи реагування до Акціонерного товариства «Українська залізниця» у вигляді зупинення експлуатації будівель, споруд та приміщень, розташованих за адресою: Миколаївська область, Первомайський район, смт. Врадіївка, вул. Героїв Врадіївщини, 2, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, зазначених в акті перевірки 16.07.2021 №232.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.В. Захарова