Справа № 320/37113/25
Суддя: Вісьтак М.Я.
Дата ухвалення: 2025-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відкриття провадження в адміністративній справі

31 липня 2025 року № 320/37113/25

Колегія суддів Київського окружного адміністративного суду у складі: головуючого судді Вісьтак М. Я., суддів: Войтович І. І. та Сас Є. В., розглянувши матеріали позовної заяви керівника Козелецької окружної прокуратури Чернігівської області в інтересах держави до Кабінету Міністрів України про визнання бездіяльність протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

встановила:

Керівник Козелецької окружної прокуратури Чернігівської області в інтересах держави звернувся у Київський окружний адміністративний суд із адміністративним позовом до Кабінету Міністрів України про визнання бездіяльність протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, у якому просить суд:

- Визнати протиправною бездіяльність Кабінету Міністрів України щодо не оформлення права державної власності (речового права на майно) на пам?ятку архітектури національного значення «Вознесенська церква» (охоронний №250102), що знаходиться по вул. Соборності, 28-А, смт. Козелець, Чернігівського району Чернігівської області;

- Зобов?язати Кабінет Міністрів України вжити заходів щодо оформлення права державної власності (речового права на майно) на пам?ятку архітектури національного значення «Вознесенська церква» (охоронний № 250102), що знаходиться по вул. Соборності, 28-А, смт. Козелець, Чернігівського району, Чернігівської області.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду зазначеної справи визначено головуючого суддю Вісьтак М. Я.

Службовою запискою від 28.07.2025 підтверджується, що головуючий суддя Вісьтак М. Я. звернулась до керівника апарату Київського окружного адміністративного суду із проханням визначити персональний склад колегії суддів для розгляду вказаної адміністративної справи, із застосуванням автоматизованої системи документообігу суду, оскільки відповідно до положень частини першої статті 33 Кодексу адміністративного судочинства України вказана справа має розглядатись і вирішуватись колегією у складі трьох суддів.

Таким чином, протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського окружного адміністративного суду для розгляду зазначеної справи 28.07.2025 визначено суддів: Войтович І. І. та Сас Є. В.

Щодо прийняття позовної заяви до розгляду та форми судового провадження.

Спір виник із публічно-правових відносин, отож відповідно до статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України належить до юрисдикції адміністративних судів і підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Суд зазначає, що подана позовна заява відповідає вимогам ст. 160-161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Підстав, установлених ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, чи відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, згідно з ст. 170 Кодексу адміністративного судочинства України не встановлено.

Вирішуючи питання про те, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа, як це передбачено п. 4 ч. 9 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суд приймає до уваги наступне.

Відповідно до частини третьої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно з ч. 3 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Згідно з частинами першою, другою статті 33 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративні справи, предметом оскарження в яких є рішення, дії чи бездіяльність Кабінету Міністрів України, крім випадку, встановленого частиною четвертою статті 22 цього Кодексу, Національного банку України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, окружної виборчої комісії (окружної комісії з референдуму), розглядаються і вирішуються в адміністративному суді першої інстанції колегією у складі трьох суддів.

Будь-яку справу, що відноситься до юрисдикції суду першої інстанції, залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів, крім справ, які розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження. Питання про призначення колегіального розгляду вирішується до закінчення підготовчого засідання у справі (до початку розгляду справи, якщо підготовче засідання не проводиться) суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється відповідна ухвала.

Так, з метою забезпечення всебічного та об`єктивного вирішення справи, суд вважає за необхідне проводити розгляд справи за правилами загального провадження колегіальним складом суду та призначити судове засідання.

Призначаючи справу до розгляду суд приймає до уваги, що згідно з ст. 179 Кодексу адміністративного судочинства України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про призначення підготовчого засідання з урахуванням часу, необхідного для належного повідомлення усіх учасників судового процесу про судове засідання, завантаженості суду та розумних строків розгляду справи.

Щодо залучення третьої особи.

Згідно з частиною 2 статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Частиною 5 ст. 49 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, мають права та обов`язки, визначені у статті 44 цього Кодексу (ч. 2 ст. 51 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до ст. З Закону України «Про охорону культурної спадщини» Управління містобудування та архітектури Чернігівської обласної державної адміністрації є спеціально уповноваженим органом охорони культурної спадщини.

Частиною 1 ст. 6 Закону України «Про охорону культурної спадщини» передбачено, що до повноважень органів охорони культурної спадщини обласної державної адміністрації належить здійснення контролю за виконанням цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини; забезпечення захисту об?єктів культурної спадщини від загрози знищення, руйнування або пошкодження; організація розроблення та погодження відповідних програм охорони культурної спадщини тощо.

Відповідно до Положення про Управління містобудування та архітектури Чернігівської обласної державної адміністрації, затвердженого розпорядженням начальника обласної військової адміністрації від 27.10.2022 № 396, Управління укладає охоронні договори на пам?ятки архітектури, містобудування та садово-паркового мистецтва, здійснює контроль за дотриманням умов цих договорів; здійснює інші повноваження відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини».

Для Управління містобудування та архітектури Чернігівської обласної державної адміністрації, як органа державного управління і контролю у сфері охорони культурної спадщини, є пріоритетним питання наявності належним чином зареєстрованого права власності на об?єкти культурної спадщини.

Крім того, пам`ятка культурної спадщини перебуває на балансі Управління містобудування та архітектури Чернігівської обласної державної адміністрації як об?єкт культурної спадщини.

З метою всебічного, повного та об`єктивного з`ясування обставин справи, суд вважає, що дана установа підлягає залученню до участі у розгляді судом справи в якості третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 160, 161, 171, 257, 260-263 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів

ухвалила:

Відкрити провадження у адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Міністерства освіти та науки України та Кабінету Міністрів України про визнання протиправною та скасування довідки, визнання протиправним та нечинним окремого положення порядку, встановлення наявності або відсутності компетенції.

Розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження колегією суддів Київського окружного адміністративного суду.

Розпочати підготовче провадження у справі.

Призначити підготовче засідання на 11 год. 00 хв. 09.09.2025 року у приміщенні Київського окружного адміністративного суду (місцезнаходження: 01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26А)

Залучити до участі в адміністративній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Управління містобудування та архітектури Чернігівської обласної державної адміністрації (, місцезнаходження: просп. Миру, 21-А, м. Чернігів, 14000).

Учасникам справи направити копію ухвали про відкриття провадження у справі.

Запропонувати відповідачу впродовж п`ятнадцяти днів з дня одержання копії ухвали про відкриття провадження у справі подати суду відзив на позовну заяву разом з доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, та документами, що підтверджують надіслання (надання) копії відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд здійснюватиме розгляд справи на підставі наявних у ній доказів. Попередити відповідача про те, що відповідно до частини четвертої статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Запропонувати позивачеві протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позовну заяву подати до суду відповідь на відзив та/або клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Запропонувати відповідачу подати до суду заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань та аргументів протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив.

Роз`яснити третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, що вона має право подати письмові пояснення щодо позову або відзиву, дотримуючись, вимог ст. 165 Кодексу адміністративного судочинства України.

Роз`яснити учасникам справи про можливість отримання інформації по справі, що розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посилання: http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Вісьтак М.Я.

Суддя Войтович І.І.

Суддя Сас Є.В.