Справа № 520/8350/25
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2025-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

31 липня 2025 року Справа № 520/8350/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Супруна Ю.О. розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «ГЛАЗГО-08» (вул. Дарвіна, буд. 12, кв. 49, м. Харків, 61002, ) до Київської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України (бульв. Гавела Вацлава, буд. 8А, м. Київ, 03124, ) про скасування рішення, картки відмови

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «ГЛАЗГО-08» (надалі за текстом - ПП «ГЛАЗГО-08», позивач) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Київської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України (надалі за текстом - Київська митниця, митний орган, відповідач) в якому просило суд:

- скасувати Рішення щодо класифікації товарів № 25UA4-КТ від 03.01.2025;

- скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100320/2025/000007;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України (03124, м. Київ, б-р. Вацлава Гавела, буд. 8-А, ) на користь Приватного підприємства «ГЛАЗГО-08» (61002, м. Харків, вул. Дарвіна, буд. 12, кв. 49, ідентифікаційний код 35974177) судові витрати, а саме: витрати на оплату судової товарознавчої експертизи 18000,00 грн., витрати на оплату професійної правничої допомоги 16000,00 грн., витрати зі сплати судового збору - 4 844,80 грн..

В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що автоматична штанцювальна машина TYM790 в жодному разі не може підпадати під класифікацію за кодом , оскільки вона не лише не має функції друку, а й не використовує у виробничому процесі жодні друкарські фарби. Така класифікація абсолютно не відповідає ані опису цього обладнання, ані принципам його роботи, у зв`язку з чим відповідачем було помилково віднесено це обладнання до коду .

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 14.04.2025 відкрито спрощене провадження у справі відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі за текстом - КАС України), та запропоновано відповідачу надати відзив на адміністративний позов разом з усіма доказами, що обґрунтовують доводи, які в ньому наведені або заяву про визнання позову протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих, затвердженого наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 376 від 28.02.2025, місто Харків у період з 24.02.2022 по 15.09.2022 належало до території активних бойових дій, а з 15.09.2022 по теперішній час є територією можливих бойових дій, розгляд справи було відтерміновано.

Крім того, на тривалість виготовлення процесуального документу вплинула обставина знаходження судді у відпустці та на лікарняному.

Згідно з положеннями ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч.ч. 2, 3, 4, 5 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідач, скориставшись правом, передбаченим статтею 162 КАС України, подав до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду 29.04.2025 відзив на позовну заяву, в якому вказав, що машина моделі TYM 790 має елементи для друку та здатна здійснювати друкування на папері, тому вона класифікується згідно з УКТ ЗЕД у товарній підкатегорії , як інше друкарське обладнання.

Позивачем було подано до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду 02.05.2025 відповідь на відзив, в якому ПП «ГЛАЗГО-08» вказало, що відповідач фактично не навів жодних нових аргументів на підтвердження законності свого рішення та спростування аргументів позивача викладених в позовній заяві, а лише повторив зміст оскаржуваного рішення.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає таке.

Судом встановлено, що 21.08.2024 між ПП «ГЛАЗГО-08» (Покупець) та фірмою FORMICA Solution a.s. (Чехія) (Продавець) було укладено контракт № 2108-F.

Відповідно до пункту 1.1. контракту № 2108-F від 21.08.2024 Продавець приймає на себе зобов`язання поставити на умовах EXW Zasova (Чехія), а Покупець прийняти та оплатити Товар, виробником якого є Shanghai Yawa Printing Machinery Co., Ltd., Китай, а саме: Бувша у використанні автоматична штанцювальна машина TYM 790 виробника Shanghai Yawa Printing Machinery Co., Ltd., рік виробництва 2014, серійний номер 1320237.

Для митного оформлення товару уповноваженим представником ПП «ГЛАЗГО-08» було подано до Київської митниці електронну митну декларацію № 24UA50U5 (далі ЕМД № 24UA50U5) із зазначенням таких відомостей: «Бувша у використанні автоматична штанцювальна машина/Used automatic foil stamping & die cutting machine, модель TYM 790 1 шт., сер.ном.1320237, рік виробництва 2014. Призначена для високоефективного тиснення фольгою, пресувальних робіт, використовується для видавлювання, створення неглибоких об`ємних випуклостей (гаряче конгревне тиснення), включаючи шрифт Брайля, формовки: паперу, картону, гофрованого картону у виробництві пакувального матеріалу (коробок, упаковок тощо) шляхом затиснення паперової заготовки між двома платинами одна з яких має (прес) форму (матрицю), машина не комплектується ножами або ріжучими пристроями, без функції друку, макс. формат аркуша 790х560мм, макс. швидкість 5000 аркушів/год, споживна потужність 26 кВт. Комплектація згідно технічного опису. У частково розібраному стані на час транспортування. Торговельна марка: Yawa. Країна виробництва: CN. Виробник: Shanghai Yawa Printing Machinery Co., Ltd.»

В графі 33 «Код товару» ЕМД № 24UA50U5 вказано .

За результатами розгляду поданої позивачем ЕМД № 24UA50U5 та доданих до неї документів відповідачем було прийнято Рішення щодо класифікації товарів № 25UA4-КТ від 03.01.2025 (далі Рішення № 25UA4-КТ), відповідно до якого правильним є зазначення коду УКТ ЗЕД .

Також відповідачем було прийнято Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100320/2025/000007 (далі Картка відмови № UA100320/2025/000007).

У зв`язку з неможливістю перебування товару під митним контролем, позивач був вимушений здійснити митне оформлення товару відповідно до вимог, визначених рішенням та карткою відмови та подав нову електронну митну декларацію № 25UA23U0 із зазначенням у графі 33 коду УКТЗЕД і сплатив відповідні платежі.

Не погоджуючись з Рішенням № 25UA4-КТ та Карткою відмови № UA100320/2025/000007 ПП «ГЛАЗГО-08» звернулось до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, справляння митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI (надалі за текстом - МК України).

Згідно з пунктами 20, 23 та 24 частини 1 статті 4 МК України:

митна декларація це заява встановленої форми, в якій особою зазначено митний режим, у який вона бажає помістити товари, та до якої внесено відомості залежно від митних формальностей, встановлених цим Кодексом для митних режимів;

митне оформлення це виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення;

митний контроль це сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

За змістом частини 1 статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з частиною 1 статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Відповідно до частини 1 статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, на які накладено електронний підпис декларанта або уповноваженої ним особи.

Положеннями частини 7 статті 257 МК України встановлено, що перелік відомостей, що підлягають внесенню до митних декларацій, обмежується лише тими відомостями, які є необхідними для цілей справляння митних платежів, формування митної статистики, а також для забезпечення додержання вимог цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Згідно з частиною 8 статті 257 МК України митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених МК України для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів, зокрема код товару згідно з УКТ ЗЕД.

За змістом частини 1 статті 318 МК України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

Як вбачається з Картки відмови № UA100320/2025/000007 причиною відмови у прийнятті ЕМД № 24UA50U5 зазначено: «У відповідності до частини 2 ст. 256, частини 2 та 4 статті 69 Митного кодексу України, вимог ПКМУ № 450 від 21.05.2012р, наказу Міністерства Фінансів України від 30.05.2012 №651 «Про затвердження Порядку заповнення митних декларацій за формою єдиного адміністративного документа», в редакції Наказу Міністерства Фінансів України від 23.09.2022 № 296 "Про внесення змін до Порядку заповнення митних декларацій за формою єдиного адміністративного документа", прийнято рішення щодо класифікації товару від 03.01.2025 № 25UA4-КТ (код товару змінено)».

Відповідно до статті 67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

За змістом частин 1-4 статті 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи митного органу декларант зобов`язаний надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Положеннями частини 7 статті 69 МК України передбачено, що рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант має право оскаржити це рішення відповідно до глави 4 МК України.

Відповідно до Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД Митного тарифу України, встановленого Законом України «Про Митний тариф України» від 19.10.2022 № 2697-IX, класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prіma facіe) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де подається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

З вищезазначеного вбачається, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції необхідно виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

Відповідно до статті 256 МК України відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом. У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Зазначене рішення повинно також містити інформацію про порядок його оскарження. Рішення про відмову у митному оформленні приймається в межах строку, відведеного статтею 255 МК України для завершення митного оформлення. Неприйняття такого рішення протягом зазначеного строку є бездіяльністю, яка може бути оскаржена в порядку, встановленому главою 4 МК України.

Надаючи оцінку доводам позивача про протиправність рішення щодо класифікації товарів і картки відмови та доводам відповідача, покладеним в основу спірного рішення, та які були окремо зазначені у відзиві, суд зазначає таке.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем було задекларовано Бувшу у використанні автоматичну штанцювальну машину/Used automatic foil stamping & die cutting machine, модель TYM 790 1 шт., сер.ном.1320237, рік виробництва 2014, яка призначена для високоефективного тиснення фольгою, пресувальних робіт, використовується для видавлювання, створення неглибоких об`ємних випуклостей (гаряче конгревне тиснення), включаючи шрифт Брайля, формовки: паперу, картону, гофрованого картону у виробництві пакувального матеріалу (коробок, упаковок тощо) шляхом затиснення паперової заготовки між двома платинами одна з яких має (прес) форму (матрицю), машина не комплектується ножами або ріжучими пристроями, без функції друку, макс. формат аркуша 790х560мм, макс. швидкість 5000 аркушів/год, споживна потужність 26 кВт, країна виробництва: Китай. виробник: Shanghai Yawa Printing Machinery Co., Ltd.

В графі 33 «Код товару» ЕМД № 24UA50U5 позивач зазначив код УКТ ЗЕД (інше обладнання для виробництва товарів з паперової маси, паперу або картону, включаючи різальні машини будь-якого типу: інше обладнання).

Згідно з товаро-супровідними документами, технічною документацією, фотокартками та актом про проведення огляду товарів, товар являє собою обладнання з маркуванням «TYM 790» у частково розібраному стані на час транспортування та запасні частини.

З Рішення № 25UA4-КТ вбачається, що відповідач виходячи з положень статті 69 МК України визначив код товар УКТ ЗЕД (обладнання друкарське, в якому використовуються для друку пластини, циліндри та інші друкарські елементи товарної позиції 8442; інші принтери, копіювальні апарати, факсимільні апарати, об`єднані або ні; частини та аксесуари до них: інші).

В поясненнях до Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД вказано, що до товарної позиції 8443 включаються (1) всі друкарські машини, які друкують за допомогою шрифту, друкарських блоків, пластин або циліндрів попередньої товарної позиції, і (2) інші принтери, копіювальні апарати та факсимільні апарати, об`єднані чи ні. До цієї товарної позиції включаються машини для друкування повторюваних зображень, формулювань або для багатоколірного друку на текстильному матеріалі, шпалерному папері, обгортковому папері, ґумі, пластмасових листах, лінолеуму, шкірі та ін.

Натомість до товарної позиції 8441 включається все обладнання, використовуване для різання (не вважаючи палітурного обладнання), усі машини для обробки продукції, зробленої на устаткуванні для підготовлення паперової маси, виготовлення паперу або картону, починаючи від машин для різання на потрібну ширину або на аркуші промислового розміру і закінчуючи машинами, які використовуються для виробництва різних виробів.

При цьому з листа продавця № 1112-24 від 11.12.2024 вбачається, що автоматична штанцювальна машина TYM790 призначена для високоефективного тиснення фольгою, пресувальних робіт, використовується для видавлювання, створення неглибоких об`ємних випуклостей (гаряче конгревне тиснення), формовки: паперу, картону, гофрованого картону у виробництві пакувального матеріалу (коробок, упаковок тощо) шляхом затиснення паперової заготовки між двома пластинами одна з яких має (прес) форму (матрицю). Форма (матриця) може бути виконана в різних конфігураціях, які допускають забезпечення широкого спектру малюнків. Машина працює за принципом «плоскої» роботи (отримання плоских виробів) і дозволяє за один цикл отримати на виході з прямокутної заготовки (аркуша) заготовку (аркуш) з тисненням, включаючи шрифт Брайля. Машина не комплектується ножами або ріжучими пристроями. Без функції друку. У частково розібраному стані на час транспортування. Заготовки (з друком, попередньо виконаним на іншої друкарської машині) завантажуються в каскадний подавач машини у вигляді стосу. Далі вакуумна головка за допомогою присосок піднімає і відокремлює один верхній аркуш від стопки і переміщує його до вирівнювального столу. Вирівнювальний стіл за допомогою двох бокових позначок (упорів) (витягування і проштовхування) дозволяє точно розташувати заготовку у двох напрямках з одного боку і на передньому упорі. Потім за допомогою захватних штанг вона переміщується переднім краєм до захватів ланцюгового транспортера, що переміщує аркуш у робочу зону (тиснення), а потім через всю машину до приймального стосу. Аркуші складаються у стосу в приймальному пристрої машини. Аркуші, що поступають на вихід, залишаються у початковому форматі після тиснення. Ця машина виконує проміжні роботи. Після цієї машини заготовки обробляються вручну та надсилаються для кінцевих робіт до іншого обладнання. Машина не призначена для різання та розділення аркушів, вихідний формат залишається незмінним, оскільки, якщо будь-яка частина аркушів відокремлена, захватні пристрої не зможуть переміщувати частину заготовки до приймального пристрою, a відокремлені частини можуть застрягти і заважати нормальній роботі машини.

Вказана вище інформація корелюється з керівництвом з експлуатації автоматичної штанцювальної машини TYM790, копія якого міститься в матеріалах справи і яке було надане позивачем відповідачу разом з митною декларацією.

Також з матеріалів справи вбачається, що на підтвердження обґрунтованості своїх позовних вимог позивач разом з позовною заявою надав висновок експерта № 14/02/2025 за результатами проведення судової товарознавчої експертизи, з якого вбачається, що на вирішення експертизи було поставлене таке питання: «Яким характеристикам відповідає товар - Автоматична штанцювальна машина, модель TYM790 1 шт., серійний номер 1320237, бувша у використанні (рік виробництва - 2014), торговельна марка: Yawa, країна виробництва: CN, виробник: Shanghai Yawa Printing Machinery Co., Ltd. згідно з Українським класифікатором товарів зовнішньоекономічної діяльності?»

За змістом частин 1-2 статті 101 КАС України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Положення частини 3 статті 101 КАС України передбачають, що висновок експерта може бути наданий, зокрема, на замовлення учасника справи.

Відповідно до частин 6-7 статті 101 КАС України у висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Згідно з частиною 1 статті 104 КАС України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Норми частини 6 статті 104 КАС України визначають, що у висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Суд зазначає, що висновок експерта № 14/02/2025 складений судовим експертом Гавриловою К.В., яка має відповідне свідоцтво № 1917 та відомості про яку містяться в Реєстрі атестованих судових експертів, а також він відповідає вимогам статей 101, 104 КАС України, а саме зазначено, що висновок підготовлений для подання до суду, а експерт попереджений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

З вищезазначеного вбачається, що висновок експерта № 14/02/2025 за результатами проведення судової товарознавчої експертизи є належним та допустимим доказом у справі та береться судом до уваги.

Суд відхиляє доводи відповідача про наявність підстав для відводу експерта, оскільки жодних належних та допустимих доказів на підтвердження цього митний орган не надав.

Крім того, відповідач у своєму відзиві вказує на експерта Бугрову Н.К., яка до проведення відповідної експертизи не залучалась.

З висновку експерта № 14/02/2025 вбачається, що Автоматична штанцювальна машина, модель TYM790 1 шт., серійний номер 1320237, бувша у використанні (рік виробництва - 2014), торговельна марка: Yawa, країна виробництва: CN, виробник: Shanghai Yawa Printing Machinery Co., Ltd. згідно з Українським класифікатором товарів зовнішньоекономічної діяльності відповідає вимогам товарної позиції 8441, зокрема підпозиції 8441 80 00 00. Це підтверджується як відповідністю технічних та функціональних характеристик обладнання вимогам цієї товарної позиції, так і неможливістю його класифікації в інших товарних позиціях, зокрема 8443.

Неможливість класифікації за кодом 8443 19 70 00 обґрунтована відсутністю в досліджуваній штанцювальній машині друкарських механізмів, систем подачі фарби та неможливістю виконання друкарських операцій. Крім того, технічні параметри машини, такі як робочий тиск та діапазон товщини оброблюваних матеріалів, значно перевищують можливості друкарського обладнання.

Отже, з вищезазначеного вбачається, що позивач здійснив декларування імпортованого товару відповідно до вимог чинного законодавства, у тому числі, щодо визначення коду УКТ ЗЕД. Водночас митний орган не підтвердив належними та допустити доказами наявність підстав для зміни вказаного позивачем коду товару УКТ ЗЕД, що свідчить про протиправність Рішення № 25UA4-КТ та Картки відмови № UA100320/2025/000007, а тому вони підлягають скасуванню.

При ухваленні цього рішення суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів позивача), сформовану у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04), згідно з якою з огляду на усталену практику, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також за змістом пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Таким чином, судом були вивчені і інші аргументи, однак вони є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, адже вищенаведених висновків суду не спростовують.

Відповідно до статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З огляду на встановлені у справі обставини та приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про задоволення адміністративного позову.

Щодо стягнення з відповідача витрат на оплату судової товарознавчої експертизи суд зазначає таке.

Як було зазначено вище, на підтвердження обґрунтованості своїх позовних вимог позивач разом з позовною заявою надав висновок експерта № 14/02/2025 за результатами проведення судової товарознавчої експертизи.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з частиною 1 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Положеннями частини 3 статті 132 КАС України встановлено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз.

Відповідно до частин 5-6 статті 137 КАС України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача чи експерта встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Розмір витрат на оплату робіт (послуг) залученого стороною спеціаліста, перекладача чи експерта має бути співмірним із складністю відповідної роботи (послуг), її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт (надання послуг).

Частиною першою статті 138 КАС України передбачено встановлення судом розміру витрат, пов`язаних, зокрема, з підготовкою справи до розгляду, на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Зі змісту частин 7, 9 статті 139 КАС України вбачається, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, у тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Аналіз вищенаведених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на проведення експертизи підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

На підтвердження витрат на проведення експертизи у розмірі 18000,00 грн. позивачем було надано копії таких документів:

- договору № 250213-1 від 13.02.2025, укладеного між «ГЛАЗГО-08» та ТОВ «Офіс незалежних експертиз»;

- рахунку на оплату № 3 від 05.02.2025;

- платіжної інструкції № 2624 від 13.02.2025;

- акту надання послуг № 2 від 05.03.2025.

З огляду на те, що висновок експерта був предметом дослідження у суді під час розгляду справи, факт надання такого висновку підтверджується відповідними доказами, стосувався предмету спору, суд приходить до висновку про наявність підстав для відшкодування позивачу витрат на проведення експертизи.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 20.01.2022 по справі № 640/9076/21.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 19, 139, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Приватного підприємства «ГЛАЗГО-08» (вул. Дарвіна, буд. 12, кв. 49, м. Харків, 61002, ) до Київської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України (бульв. Гавела Вацлава, буд. 8А, м. Київ, 03124, ) про скасування рішення, картки відмови - задовольнити.

Скасувати Рішення щодо класифікації товарів № 25UA4-КТ від 03.01.2025.

Скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100320/2025/000007.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України (03124, м. Київ, б-р. Вацлава Гавела, буд. 8-А, ) на користь Приватного підприємства «ГЛАЗГО-08» (61002, м. Харків, вул. Дарвіна, буд. 12, кв. 49, ідентифікаційний код 35974177) судові витрати, а саме: витрати на оплату судової товарознавчої експертизи у розмірі 18000 (вісімнадцять тисяч) гривень 00 копійок та витрати зі сплати судового збору у розмірі 4844 (чотири тисячі вісімсот сорок чотири) гривні 80 копійок.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст рішення складено та підписано 31.07.2025.

Суддя Супрун Ю.О.