Справа № 520/27614/24
Суддя: Катунов В.В.
Дата ухвалення: 2025-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: Тітов О.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2025 р. Справа № 520/27614/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Катунова В.В.,

Суддів: Чалого І.С. , Подобайло З.Г. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.05.2025, майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022 по справі № 520/27614/24

за позовом ОСОБА_2

до Головного управління Національної поліції в Харківській області

про визнання незаконним та скасування дисциплінарного наказу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просив суд:

- визнати незаконним та скасувати дисциплінарний наказ Головного Управління НП в Харківській області № 794 від 14.08.2024 року про застосування відносно начальника СПП №1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 (0087497) дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади»;

- визнати незаконним та скасувати наказ Головного Управління НП в Харківській області № 420 о/с від 11.09.2024 року про застосування відносно начальника СПП №1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 (0087497) про звільнення з посади»;

- поновити майора поліції ОСОБА_2 (0087497) на посаді начальника СПП №1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що наказ Головного Управління НП в Харківській області № 794 від 14.08.2024 про застосування відносно начальника СПП №1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 (0087497) дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади» та наказ Головного Управління ГІГ1 в Харківській області № 420 о/с від 11.09.2024 року про застосування відносно начальника СПП №1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 (0087497) про звільнення з посади» є протиправними та підлягають скасуванню.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 19.05.2025 відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 .

Позивач, не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Обґрунтовуючи вимоги скарги позивач вказує на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Позивач посилається на те, що відповідач не довів, що належним чином повідомляв ОСОБА_2 або іншим поліцейським про підстави проведення службового розслідування та роз`яснював їх права. Наголошує, що таке не зафіксовано в жодному документі. Щодо роз`яснення позивачу або іншим поліцейським прав передбачених частинами 1-3 ст. 18 Закону № 2337-VIII та приписами Положення № 893, наголошує, що у судовому рішенні оцінка вказаним порушенням законодавства судом не надана. Зазначає, що всупереч вимогам законодавства та нормативних актів, матеріали службового розслідування, Висновок за результатами його проведення позивачу, або будь-кому, для ознайомлення надані не були і такого наміру уповноважені особи взагалі не передбачали.

Наголошує, що суд у своєму рішенні зазначив, що підставою для проведення службового розслідування слугувала доповідна записка начальника УГІ ГУНП в Харківській області, за фактом можливого порушення службової дисципліни поліцейськими ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області». Однак, на думку позивача, об`єктивні підстави для проведення перевірки були зовсім інші, у особового складу ВП в метрополітені та у позивача особисто сформувалось враження про кримінальне спрямування службового розслідування, яке проводилось УГІ НП.

Просить звернути увагу, що суд першої інстанції не зважив на позитивні фактори позивача, не врахував його бездоганну попередню поведінку, заохочення за високі показники у службовій діяльності, недопущення надзвичайних ситуацій, ускладнень оперативної обстановки, позитивну службову характеристику, відсутність діючих дисциплінарних стягнень, відповідальне ставлення до служби у поліції, приписи ст.19 Дисциплінарного статуту НПУ.

Зазначає, що суд акцентував увагу на відсутності обставин, що пом`якшують відповідальність, і таким чином погодився із застосуванням до позивача найбільш жорсткого виду дисциплінарного стягнення.

Відповідач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому наполягав на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просив залишити апеляційну скаргу позивача без задоволення.

Відповідно до пункту третього частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України), суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_2 з 2016 року проходив службу на посаді начальника СПП № 1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області Головного управління Національної поліції в Харківській області.

12 липня 2024 року начальнику ГУНП Харківській області подана доповідна записка «Про результати перевірки стану дотримання дисципліни та законності поліцейськими ГУНП в Харківській області». Відповідно до зазначеної доповідної записки, 09.07.2024 з метою забезпечення контролю за станом організації службової діяльності підрозділів ГУНП в Харківській області та сприяння ефективній професійній діяльності поліцейських, на підставі наказу ГУНП в Харківській області від 29.12.2023 № 2388, мобільною групою у складі поліцейських УГІ ГУНП було здійснено моніторинг виходу на службу поліцейськими СПП ВП з метрополітені ГУНП в Харківській області. Під час проведення моніторингу було охоплено період з 01.06.2024 по 09.07.2024, за результатами якого встановлено, що окремим поліцейським СПП керівництвом ВП дозволяється безпідставно не виходити на службу за графіком. Перевіркою встановлено, що за вищевказаний період часу поліцейські кожного сектору патрульної поліції були задіяні до несення служби по 13 змін. За цей час в СПП № 1 було не задіяно до несення служби за графіком 48 поліцейських. Вказано, що на чергування не заступили окремі поліцейські вказаного сектору поліції, а саме: ОСОБА_3 - 5 змін; ОСОБА_4 - 4 зміни; ОСОБА_5 - 4 зміни; ОСОБА_6 - 3 зміни; ОСОБА_7 - 3 зміни; ОСОБА_8 - 3 зміни. В той же час встановлено, що поліцейська СПП ОСОБА_9 02.06.2024 не була задіяна до несення служби, а 05.06.2024 згідно стройової записки значиться на лікарняному, однак за обліками СКЗ ВП в метрополітені остання на лікарняному не перебувала. В СПП № 2 за цей час не задіяно до служби за графіком 36 поліцейських. Вказано, що на чергування не заступили окремі поліцейські вказаного сектору поліції, а саме: ОСОБА_10 - 4 зміни. Також встановлено, що поліцейські СПП № 2 ОСОБА_11 та ОСОБА_12 15.06.2024 не були задіяні до несення служби, а вже з наступнбГзйТйи`з 18.06.2024 по 30.06.2024 перебували у черговій відпустці. В СПП № 3 за вищевказаний період не задіяно до служби за графіком 15 поліцейських. Також з особовим складом ВП в метрополітені було здійснено опитування щодо визначення соціально-психологічної обстановки у підрозділі. Так, 33,7% опитаних поліцейських вважають соціально-психологічний клімат у підрозділі, як позитивний. Проте більшість опитуваних оцінили соціально-психологічний клімат у підрозділі як нестійкий. 97,5% опитуваних зазначили, що їм невідомі факти вимагання та отримання керівниками підрозділу від підлеглих грошових коштів або іншої вигоди за надання вихідного дня, відпустки, або інших пільг. В той же час 5 поліцейських зазначили, що їм відомі факти вимагання грошових коштів з боку начальника ВП та начальників СПП. 74,2% опитуваних цілком задоволені станом матеріально-технічного забезпечення в підрозділі. Одночасно 19,34% поліцейських зазначили, що забезпечення у підрозділі відбувається за власний рахунок поліцейських.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин можливого вчинення поліцейськими ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області дисциплінарних проступків, установлення причин і умов їх виникнення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарних проступків, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків на підставі статей 14, 15, 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, відповідно до Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, вважаємо за доцільне організувати проведення службового розслідування за вищевикладеними фактами (а.с.8-9).

17 липня 2024 року відповідно до наказу №1580 начальника ГУНП Харківській області було призначене службове розслідування.

31 липня 2024 року затверджено Висновок службового розслідування. Відповідно до вказаного висновку, яким установлено, що аналізом графіків несення служби поліцейськими СПП з 01.06.2024 по 09.07.2024 встановлено, що окремим поліцейським СПП керівництвом ВП дозволяється безпідставно не виходити на службу за графіком.

Начальник СПП № 1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_2 , будучи відповідно до наказу ВП в метрополітені від 29.12.2023 № 101 відповідальним за складання графіків несення служби поліцейськими СПП № 1, використовуючи службове становище в інтересах третіх осіб, за усним проханням підлеглих поліцейських, без наявності відповідних документів та правових підстав при складанні позмінних графіків несення служби поліцейських сектору № 1 (доба через дві) на червень 2024 року не поставив до графіків наступних поліцейських: старшого сержанта поліції ОСОБА_3 05.06.2024, 14.06.2024, 23.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_4 02.06.2024, 11.06.2024, 23.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_5 08.06.2024, 14.06.2024, 26.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_6 02.06.2024, 14.06.2024, 29.06.2024; капрала поліції ОСОБА_13 17.06.2024, 29.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_8 11.06.2024, 23.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_9 02.06.2024, 23.06.2024; капрала поліції ОСОБА_14 11.06.2024, 23.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_15 26.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_16 02.06.2024, 29.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_17 05.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_18 08.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_19 14.06.2024; капрала поліції ОСОБА_20 17.06.2024; капрала поліції ОСОБА_21 29.06.2024; рядового поліції ОСОБА_22 29.06.2024, чим порушив абзац третій пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, у частині використання службового становища в інтересах третіх осіб. Своїми діями майор поліції ОСОБА_2 допустив порушення частини першої статті 8 Закону України «Про Національну поліцію» в частині вчинення дій не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що визначені законами України, та пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» у частині недотримання положень законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції.

Вказані дії майора поліції ОСОБА_2 призвели до заниження загальної тривалості службового часу протягом червня 2024 року вищевказаних поліцейських та необґрунтованого нарахування і виплати вказаним поліцейським додаткової винагороди, збільшеної до 30 000 гривень, без урахування кількості календарних днів (змін), у які ними не здійснювалися повноваження поліції. Своїми діями майор поліції ОСОБА_2 вчинив дисциплінарний проступок, який є несумісним з подальшим його проходженням служби на керівній посаді.

За сукупністю вчинених дисциплінарних проступків, що виразились у порушенні вимог частини першої статті 8, пункту І частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 2 розділу VIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, абзацу третього пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.112016 № 1179, підпункту 3.4 наказу ГУНП в Харківській області від 07.03.2024 № 620 начальник СТШ № 1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_2 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади (а.с. 24-53).

Наказом ГУНП в Харківській області від 14.08.2024 № 794 «Про застосування дисциплінарних стягнень та попередження про дотримання службової дисципліни відносно поліцейських ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області» начальника СПП № 1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади (а.с. 54-64).

11 вересня 2024 року наказом начальника Головного управління НГІ в Харківській області № 420 о/с дисциплінарний наказ був реалізований, а ОСОБА_2 звільнений із займаної посади начальника СПП №1 ВП в метрополітені та призначений на нижчу посаду (а.с. 10).

Позивач вважаючи протиправними накази відповідача № 794 від 14.08.2024 про застосування відносно начальника СПП №1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 (0087497) дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади» та № 420 о/с від 11.09.2024 року про застосування відносно начальника СПП №1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 (0087497) про звільнення з посади», звернувся до суд із цим позовом.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що накази відповідачем прийняті у порядку, в межах повноважень та у спосіб, встановлені чинним законодавством.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII).

Частиною 1 ст.8 Закону №580-VIII визначено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

За змістом ч. 1 ст. 59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до ст.64 Закону № 580- VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Частинами 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Згідно з ч.1 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно ч. 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно з пунктами 1, 4, 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.

Відповідно до ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За приписами ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст.13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно із ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану викладено у Розділі V Дисциплінарного статуту.

Частиною першою статті 26 Дисциплінарного статуту передбачено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Статтею 29 Дисциплінарного статуту урегульовано питання щодо особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, частиною першою якої визначено, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Частиною другою статті 29 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Ці комісії за наслідком службового розслідування складають висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також стосовно його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону. У висновку вказується вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку. На підставі цього висновку уповноважений керівник особи, яка вчинила правопорушення, вирішує питання про накладення дисциплінарного стягнення.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень є вчинення дій, що порушують службову дисципліну. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого керівник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, зокрема, в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Судом встановлено, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби за порушення службової дисципліни, виявленого за результатами службового розслідування.

Підставою для проведення службового розслідування слугувала доповідна записка «Про результати перевірки стану дотримання дисципліни та законності поліцейськими ГУНП в Харківській області» від 12.07.2024 начальника УГІ ГУНП в Харківській області за фактом можливого порушення службової дисципліни, зокрема, ОСОБА_2 (а.с. 9-10).

Водночас, в апеляційній скарзі позивач вказує, що службове розслідування призначено безпідставно, за відсутності жодних фактів про можливе порушення ним службової дисципліни.

З цього приводу колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі - Порядок № 893), підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Таким чином доповідна записка від 12.07.2024 начальника УГІ ГУНП в Харківській області, в якому повідомлено про ознаки дисциплінарного проступку в діях, зокрема, ОСОБА_2 є належною підставою для призначення службового розслідування.

У вказаній вище доповідній записці зазначено, що під час проведення моніторингу було охоплено період з 01.06.2024 по 09.07.2024, за результатами якого встановлено, що окремим поліцейським СПП керівництвом ВП дозволяється безпідставно не виходити на службу за графіком. З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин можливого вчинення поліцейськими ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області дисциплінарних проступків, установлення причин і умов їх виникнення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарних проступків, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків на підставі статей 14, 15, 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, відповідно до Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, вважаємо за доцільне організувати проведення службового розслідування за вищевикладеними фактами (а.с.8-9).

Доводи скаржника, що доповідна записка є формальною підставою для ініціювання службового розслідування колегія суддів вважає такими, що є його припущеннями, не підтвердженими жодними доказами.

У свою чергу, саме на підставі доповідної записки Дисциплінарна комісія провела службове розслідування, в ході якого виявила численні порушення позивачем службової дисципліни, про які також зазначалось і у спірній доповідній записці.

Посилання ОСОБА_2 на те, що підставою для призначення службового розслідування стали відомості про «кримінальне спрямування» керівництва ВП в метрополітені, не відповідає фактичному змісту доповідної записки Управління головної інспекції ГУНП в Харківській області від 09.07.2024.

Щодо доводів скаржника про процедурні порушення під час проведення службового розслідування.

17 липня 2024 року відповідно до наказу №1580 начальника ГУНП Харківській області було призначене службове розслідування.

Відповідно до п. 3 розділу І Положення № 893 дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії. У разі призначення службового розслідування за відомостями про скоєння поліцейським дисциплінарного проступку, що потребує значного обсягу дій, зокрема опитування великої кількості поліцейських та інших осіб, витребування та аналізу значного обсягу матеріалів, уповноважений керівник може призначати заступника голови дисциплінарної комісії. Головою дисциплінарної комісії, утвореної в поліції, може бути лише поліцейський.

Згідно з п. 10 розділу І Положення №893 забороняється включати до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, щодо якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, заінтересованих у результатах розслідування.

Позивачем не заперечується, що при призначенні дисциплінарної комісії відповідачем дотримано критерій чисельності осіб та критерій неупередженості, не включено осіб, які є підлеглими ОСОБА_2 , чи які сприяли порушенню ним службової дисципліни або мали заінтересованість у результатах службового розслідування.

Відповідно до пунктів 1-2 розділу V Порядку №893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Пунктом 4 розділу V Порядку №893 визначено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктами 1-2 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Відповідно до ст. 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Так, наказ про призначення службового розслідування прийнятий 17.07.2024, а висновок службового розслідування затверджено 31.07.2024, таким чином службове розслідування проведено у визначений Дисциплінарним статутом строк.

Пунктами 1-2 розділу VII Порядку №893 передбачено, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Наказом Департаменту патрульної поліції № 4621 від 11.10.2018 надано право начальникам управління патрульної поліції в областях за результатами службових розслідувань видавати накази щодо застосування до підпорядкованого їм особового складу дисциплінарних стягнень у вигляді зауваження, догани та суворої догани.

Наказом Національної поліції України № 929 від 04.10.2018 затверджено перелік посад керівників Національної поліції України та їх повноважень щодо застосування заохочень і дисциплінарних стягнень. Згідно цього переліку начальник УПП в Харківській області ДПП має право застосувати такі види дисциплінарних стягнень як зауваження, догана та сувора догана. В свою чергу начальник Департаменту патрульної поліції має право на застосування таких дисциплінарних стягнень: зауваження, догана, сувора догана, попередження про неповну службову відповідність, пониження в спеціальному званні на один ступінь, звільнення з посади, звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУНП в Харківській області від 14.08.2024 № 794 «Про застосування дисциплінарних стягнень та попередження про дотримання службової дисципліни відносно поліцейських ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області» начальника СПП № 1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади (а.с. 54-64).

11 вересня 2024 року наказом начальника Головного управління НГІ в Харківській області № 420 о/с дисциплінарний наказ був реалізований, а ОСОБА_2 звільнений із займаної посади начальника СПП №1 ВП в метрополітені та призначений на нижчу посаду (а.с. 10).

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Як висновок службового розслідування, так і оскаржувані накази Головного управління Національної поліції в Харківській області чітко сформульовані, містять підстави, за яких до ОСОБА_2 застосовано дисциплінарне стягнення (наведено вимоги законодавства, які порушив позивач та конкретних опис обставин вчиненого дисциплінарного проступку).

Як вже було зазначено, підставою для призначення службового розслідування послугували відомості про можливе порушення службової дисципліни поліцейськими ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області. Відповідно до графіків несення служби поліцейськими СПП з 01.06.2024 по 09.07.2024 встановлено, що окремим поліцейським СПП керівництвом ВП дозволялось не виходити на службу за графіком. В СПП № 1, керівником якого був ОСОБА_2 , не було задіяно до несення служби за графіком 48 поліцейських.

Відповідно до висновку службового розслідування ОСОБА_2 під час опитування надав пояснення саме по тим обставинам, що і були підставою для проведення службового розслідування, з урахуванням чого посилання скаржника на те, що йому не було роз`яснено підстави проведення службового розслідування, а також права, передбачені Дисциплінарним статутом Національної поліції України та Порядком № 893, є необґрунтованими та такими, що не відповідають фактичним обставинам справи.

Щодо твердження про те, що ОСОБА_2 не ознайомили з Висновком службового розслідування, слід зазначити, що ані Законом України № 2337-VIII, ані Положенням № 893 не передбачено обов`язку дисциплінарної комісії ознайомлювати особу, стосовно якої проводиться службове розслідування, з його Висновком.

Таким чином, в ході розгляду справи, колегія суддів не встановила процедурних порушень під час проведення службового розслідування та притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Як наслідок доводи скаржника в цій частині спростовуються вищенаведеним обґрунтуванням.

Щодо висновків Дисциплінарної комісії про порушення позивачем службової дисципліни.

Так, висновком службового розслідування встановлено наступне:

Начальник СПП № 1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майор поліції Колошук С.М., будучи відповідно до наказу ВП в метрополітені від 29.12.2023 № 101 відповідальним за складання графіків несення служби поліцейськими СПП № 1, використовуючи службове становище в інтересах третіх осіб, за усним проханням підлеглих поліцейських, без наявності відповідних документів та правових підстав при складанні позмінних графіків несення служби поліцейських сектору № 1 (доба через дві) на червень 2024 року не поставив до графіків наступних поліцейських: старшого сержанта поліції ОСОБА_3 05.06.2024, 14.06.2024, 23.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_4 02.06.2024, 11.06.2024, 23.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_5 08.06.2024, 14.06.2024, 26.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_6 02.06.2024, 14.06.2024, 29.06.2024; капрала поліції ОСОБА_13 17.06.2024, 29.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_8 11.06.2024, 23.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_9 02.06.2024, 23.06.2024; капрала поліції ОСОБА_14 11.06.2024, 23.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_15 26.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_16 02.06.2024, 29.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_17 05.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_18 08.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_19 14.06.2024; капрала поліції ОСОБА_20 17.06.2024; капрала поліції ОСОБА_21 29.06.2024; рядового поліції ОСОБА_22 29.06.2024, чим порушив абзац третій пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, у частині використання службового становища в інтересах третіх осіб. Своїми діями майор поліції ОСОБА_2 допустив порушення частини першої статті 8 Закону України «Про Національну поліцію» в частині вчинення дій не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що визначені законами України, та пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» у частині недотримання положень законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції.

Вказані дії майора поліції ОСОБА_2 призвели до заниження загальної тривалості службового часу протягом червня 2024 року вищевказаних поліцейських та необґрунтованого нарахування і виплати вказаним поліцейським додаткової винагороди, збільшеної до 30 000 гривень, без урахування кількості календарних днів (змін), у які ними не здійснювалися повноваження поліції. Своїми діями майор поліції ОСОБА_2 вчинив дисциплінарний проступок, який є несумісним з подальшим його проходженням служби на керівній посаді.

Старший сержант поліції ОСОБА_9 , згідно з графіком несення служби, повинна була нести службу 05.06.2024 (добова зміна) на станції метрополітену «Захисників України», однак цього дня на службу не заступила.

Старший сержант поліції ОСОБА_15 , згідно з графіком несення служби, повинен був нести службу 11.06.2024 (добова зміна) на станції метрополітену «Майдан Конституції», однак цього дня на службу не заступив.

Майор поліції ОСОБА_2 без наявності відповідних повноважень та правових підстав надав дозвіл не заступити на зміну 05.06.2024 старшому сержанту поліції ОСОБА_9 та 11.06.2024 старшому сержанту поліції ОСОБА_15 , які згідно з графіком повинні були нести службу на станціях метрополітену «Захисників України» і «Майдан Конституції» відповідно. Своїми діями майор поліції ОСОБА_2 порушив частину першу статті 8 Закону України «Про Національну поліцію» в частині вчинення дій не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що визначені законами України, та підпункт 3.4 наказу ГУНП в Харківській області від 07.03.2024 № 620 у частині невиконання обов`язку не допускати безпідставної відсутності на службі поліцейських.

Майор поліції ОСОБА_2 залучив старшого сержанта поліції ОСОБА_23 до служби 11.06.2024 (добова зміна) на станції метрополітену «Центральний ринок», при цьому до графіка несення служби на 11.06.2024 старшого сержанта поліції ОСОБА_23 не включив, змін до графіка не вніс, рапорту про зміни у графіку служби керівнику не подав, чим порушив пункт 2 розділу VIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, в частині проведення заміни поліцейського на службі без вмотивованого рапорту про зміну у графіку служби 11.06.2024 (а.с. 41-43).

Водночас, доводи апеляційної скарги зводяться лише до незгоди із висновками службового розслідування в частині безпідставної відсутності поліцейських на службі.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Так, аналізом графіків несення служби поліцейськими СПП з 01.06.2024 по 09.07.2024 встановлено, що окремим поліцейським СПП керівництвом ВП дозволяється безпідставно не виходити на службу за графіком.

Перевіркою встановлено, що за вищевказаний період часу поліцейські кожного сектору патрульної поліції були задіяні до несення служби по 13 змін.

За цей час в СПП № 1 було не задіяно до несення служби за графіком 48 поліцейських. На чергування не заступили окремі поліцейські вказаного сектору поліції, а саме: ОСОБА_3 - 5 змін; ОСОБА_4 - 4 зміни; ОСОБА_5 - 4 зміни; ОСОБА_6 - 3 зміни; ОСОБА_7 - 3 зміни; ОСОБА_8 - 3 зміни.

В той же час встановлено, що поліцейська СПП ОСОБА_9 02.06.2024 не була задіяна до несення служби, а 05.06.2024 згідно стройової записки значиться на лікарняному, однак за обліками СКЗ ВП в метрополітені остання на лікарняному не перебувала.

В СПП № 2 за цей час не задіяно до служби за графіком 36 поліцейських.

Так, на чергування не заступили окремі поліцейські вказаного сектору поліції, а саме: ОСОБА_10 - 4 зміни.

Також встановлено, що поліцейські СПП № 2 ОСОБА_24 та ОСОБА_12 15.06.2024 не були задіяні до несення служби, а вже з наступної зміни - з 18.06.2024 по 30.06.2024 перебували у черговій відпустці.

В СПП № 3 за вищевказаний період не задіяно до служби за графіком 15 поліцейських.

У ході службового розслідування з ВП в метрополітені отримано стройові записки секторів патрульної поліції №№ 1, 2, 3 (далі СПП) та графіки несення служби поліцейських СПП.

Аналізом графіків несення служби поліцейськими СПП та стройових записок цих секторів в період з 01.06.2024 до 09.07.2024 встановлено, що при добовому графіку несення служби (доба через дві) окремими поліцейськими не дотримується вказаний графік несення служби.

Відповідно до інформації ВП в метрополітені в СПП № 1: за штатом 54 особи; за списком (з урахуванням перерозподілу поліцейських СПП № 4 ) 56 осіб; в наявності 55 осіб.

У СПП № 1 наступні поліцейські не заступили на службу згідно визначеного графіку несення служби (доба через дві): ОСОБА_3 5 змін (05.06.2024, 14.06.2024, 23.06.2024, 02.07.2024, 08.07.2024); ОСОБА_4 4 зміни (02.06.2024, 11.06.2024, 23.06.2024, 05.07.2024); ОСОБА_5 4 зміни (08.06.2024, 14.06.2024, 26.06.2024, 02.07.2024); ОСОБА_6 3 зміни (02.06.2024, 14.06.2024, 29.06.2024); ОСОБА_13 3 зміни (17.06.2024, 29.06.2024, 02.07.2024); ОСОБА_8 3 зміни (11.06.2024, 23.06.2024, 08.07.2024); ОСОБА_9 3 зміни (02.06.2024, 05.06.2024, 23.06.2024); ОСОБА_14 3 зміни (11.06.2024, 23.06.2024, 08.07.2024); ОСОБА_15 3 зміни (11.06.2024, 26.06.2024, 02.07.2024); ОСОБА_16 2 зміни (02.06.2024, 29.06.2024); ОСОБА_17 1 зміна (05.06.2024); ОСОБА_18 1 зміна (08.06.2024); ОСОБА_23 1 зміна (11.06.2024); ОСОБА_19 1 зміна (14.06.2024); ОСОБА_20 1 зміна (17.06.2024); ОСОБА_21 1 зміна (29.06.2024); ОСОБА_22 1 зміна (29.06.2024); ОСОБА_25 1 зміна (02.07.2024); ОСОБА_26 1 зміна (05.07.2024).

Згідно довідок ВП в метрополітені від 17.07.2024 №№ 2714/119/57/15-2024, 2715/119/57/15-2024, 2717/119/57/15-2024 у вказані дати зазначені поліцейські не перебували у відпустці, на лікарняному або у відрядженні.

Опитані у ході службового розслідування поліцейські СПП № 1 у своїх поясненнях вказали наступні обставини, за якими вони не заступили на службу згідно визначеного графіку несення служби (доба через дві):

- старший сержант поліції ОСОБА_3 05.06.2024, 14.06.2024, 23.06.2024, 02.07.2024, 08.07.2024 не заступив на службу, оскільки у нього міжхребцеві грижі, які не дають йому виконувати в повному обсязі службові обов`язки. В зазначені дні його стан здоров`я погіршувався, і він в телефонній розмові просив вихідні дні у начальника СПП № 1 майора поліції ОСОБА_2 , який надав йому усний дозвіл не заступати на службу. На лікарняному він не перебував. Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- старший сержант поліції ОСОБА_4 02.06.2024, 11.06.2024, 23.06.2024, 05.07.2024 не заступив на службу, оскільки має хронічне алергічне захворювання, яке в ці дні загострилось. Він в телефонній бесіді просив вихідні дні у начальника СПП № 1 майора поліції ОСОБА_2 , який надав йому усний дозвіл не заступати на службу. На лікарняному він не перебував. Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- старший сержант поліції ОСОБА_5 08.06.2024, 14.06.2024, 26.06.2024, 02.07.2024 не заступив на службу, оскільки має дитину-інваліда ОСОБА_27 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який в ці дні потребував його піклування. Дозвіл на невихід на службу в телефонній розмові йому надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_2 . Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- старший сержант поліції ОСОБА_6 02.06.2024, 14.06.2024, 29.06.2024 не заступив на службу, оскільки доглядав свою онкохвору тітку. Дозвіл на невихід на службу в телефонній розмові йому надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_2 . Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- капрал поліції ОСОБА_13 17.06.2024, 29.06.2024, 02.07.2024 не заступив на службу, оскільки 17.06.2024 погано себе почував, а 29.06.2024 і 02.07.2024 з Німеччини несподівано прибула його родина (дружина і син), їх приїзд був короткочасний. Дозвіл на невихід на службу в телефонній розмові йому надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_2 . Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- сержант поліції ОСОБА_8 11.06.2024, 23.06.2024, 08.07.2024 не заступила на службу, оскільки має хронічне захворювання (грижа) та запалення кісти яєчника. Дозвіл на невихід на службу в телефонній розмові їй надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_2 . Письмових рапортів щодо надання їй відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку вона не складала. Поза графіком для несення служби не заступала;

- старший сержант поліції ОСОБА_9 02.06.2024, 05.06.2024, 23.06.2024 не заступила на службу, оскільки 02.06.2024 з Німеччини прибула її донька ОСОБА_28 , 2004 р.н. для здавання іспиту, який відбувся 05.06.2024, про що вона повідомила свого керівника. 23.06.2024 вона мала погане самопочуття, до медичних закладів за допомогою не зверталась, на лікарняному не перебувала. Дозвіл на невихід на службу їй надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_2 . Письмових рапортів щодо надання їй відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку вона не складала. Поза графіком для несення служби не заступала;

- капрал поліції ОСОБА_14 11.06.2024, 23.06.2024, 08.07.2024 не заступив на службу, оскільки його онкохвора мати в ці дні потребувала його догляду. Дозвіл на невихід на службу йому надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_2 . Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- старший сержант поліції ОСОБА_15 11.06.2024, 26.06.2024, 02.07.2024 не заступив на службу, оскільки 11.06.2024 відбулося поховання його близького друга, на якому він мав бути присутній. 26.06.2024 і 02.07.2024 він не заступив на службу, оскільки 25.06.2024 під час гри в футбол отримав ушкодження у виді розтягнення зв`язок. За медичною допомогою він не звертався, на лікарняному не перебував. Дозвіл на невихід на службу в телефонній розмові йому надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_2 . Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- старший сержант поліції ОСОБА_16 02.06.2024, 29.06.2024 не заступила на службу, оскільки 02.06.2024 з Житомира на три дні приїжджали її мати та донька, які мали статус ВПО. 29.06.2024 її мати та донька припинили статус ВПО в Житомирі та повернулись до Харкова. Дозвіл на невихід на службу в телефонній розмові їй надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_2 . Письмових рапортів щодо надання їй відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку вона не складала. Поза графіком для несення служби не заступала;

- старший сержант поліції ОСОБА_17 05.06.2024 не заступив на службу, оскільки мав доглядати онкохвору матір. Дозвіл на невихід на службу в йому надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_2 . Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- старший сержант поліції ОСОБА_18 08.06.2024 не заступив на службу, оскільки напередодні у нього підвищилась температура, та він погано себе почував. Дозвіл на невихід на службу в телефонній розмові йому надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_2 . Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- старший сержант поліції ОСОБА_23 11.06.2024 перебував на службі, яку ніс на станції метрополітену «Центральний ринок». На службу він заступив згідно графіку доба через дві. Чому у графіку несення служби поліцейських СПП № 1 за період з 10.06.2024 по 16.06.2024 він значиться незадіяним 11.06.2024, йому невідомо.

Згідно книги нарядів № 4 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області (інв. № 1669/24, розпочато 30.05.2024) 11.06.2024 старший сержант поліції ОСОБА_23 дійсно заступив на службу на станцію метрополітену «Центральний ринок», про що є відповідний запис в розстановці нарядів на 11.06.2024.

Також відповідно до стройової записки за 11.06.2024 старший сержант поліції ОСОБА_23 ніс службу на станції метрополітену «Центральний ринок».

Таким чином факт невиходу на службу за графіком 11.06.2024 старшим сержантом поліції ОСОБА_23 не знайшов свого підтвердження.

- старший сержант поліції ОСОБА_19 08.06.2024 не заступив на службу, оскільки мав особисті невідкладні справи. Вказаний вихідний йому було надано начальником СПП № 1 майором поліції ОСОБА_2 у якості заохочення за виявлення ним особи, яка незаконно зберігала наркотичні речовини. Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- капрал поліції ОСОБА_20 17.06.2024 не заступив на службу, оскільки цього дня з Німеччини на нетривалий час прибула його мати. Дозвіл на невихід на службу йому надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_2 . Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- капрал поліції Степанець М.М. 29.06.2024 не заступив на службу, оскільки цього дня подавав документи на переведення дитини до іншого начального закладу. Дозвіл на невихід на службу йому надав начальник СПП № 1 майор поліції Колошук С.М. Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- рядовий поліції ОСОБА_22 29.06.2024 не заступила на службу, оскільки цього дня у неї відбувся єдиний вступний іспит до ВНЗ. Дозвіл на невихід на службу їй надав начальник СПП № 1 майор поліції Колошук С.М. Письмових рапортів щодо надання їй відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку вона не складала. Поза графіком для несення служби не заступала;

- сержант поліції ОСОБА_25 02.07.2024 не заступив на службу, оскільки 01.07.2024 на нетривалий час з-за кордону прибула його мати. Дозвіл на невихід на службу йому надав начальник СПП № 1 майор поліції Колошук С.М. Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- капрал поліції Мехтієв Ф.Б. 05.07.2024 не заступив на службу, оскільки цього дня його мати була записана на прийом до лікаря, а він мав її відвезти. Дозвіл на невихід на службу йому надав начальник СПП № 1 майор поліції Колошук С.М. Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав.

Опитаний начальник СПП № 1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майор поліції Колошук Сергій Миколайович у своєму письмовому поясненні зазначив, що він як начальник сектору займається плануванням служби свого сектора, у т.ч. складає графіки несення служби. Планування служби він здійснює на підставі КЗпП та наказу ГУНП в Харківській області від 07.03.2024 № 620. Службовий час поліцейських має складати 40 годин на тиждень. Оскільки в червні було чотири робочі тижні, то сукупний службовий час складає 160 годин на місяць. Згідно структури підрозділу вони мають нести службу в графіку доба через три, або день/ніч та 48 годин відпочинку. Однак, у зв`язку із некомплектом на нараді підрозділу було прийнято рішення нести службу за графіком доба через дві. З огляду на це при складанні графіків він враховує можливість не задіювати поліцейських свого сектору три рази на тиждень. Поліцейські повинні нести службу не більше 160 годин на місяць, а його підлеглі несуть службу 168 годин на місяць. Він не задіює поліцейських на службу за їх проханням через хворобу, сімейні обставини, у якості заохочення за розкриття злочинів, в дні народження і т.і. з числа годин, що складають понад 160 годин на місяць. Поліцейські жодних рапортів про надання їм вихідних днів (у тому числі за власний рахунок) не писали, та він їх не зобов`язував складати такі рапорти, оскільки не вважає ці дні вихідними. На його думку, він не має права надавати вихідні дні лише з числа 160 годин на місяць. Про незадіяння окремих поліцейських на службу з тих чи інших причин, він інформував своє керівництво (кого саме, вказати відмовився). Рапорти на заміну поліцейських він не складав. Також додав, що надавав можливість не вийти на службу усім своїм підлеглим в рівній мірі.

Опитаний начальник СПП № 2 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майор поліції Шевчук Андрій Вікторович надав пояснення, аналогічні поясненням майора поліції ОСОБА_2 . Зазначив, що в графіку несення служби доба через дві особовий склад протягом місяця напрацьовує загальну кількість годин 240, що є понад встановлені норми. З огляду на це, з урахуванням оперативної обстановки через поважні причини він не задіює на службу окремих поліцейських. Він не зобов`язував підлеглих складати рапорти про надання їм вихідних днів (у тому числі за власний рахунок). Рапорти на заміну поліцейських він не складав. На його думку, він не має права надавати вихідні у тих випадках, якщо не напрацьовано мінімальну кількість годин.

Опитаний начальник СПП № 3 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області капітан поліції Капітоненко Андрій Васильович у своєму письмовому поясненні зазначив, що надає вихідні дні підлеглим в якості заохочення у разі розкриття кримінальних правопорушень або у разі виникнення непередбачуваних ситуацій (погане самопочуття, приїзд родини з-за кордону, інші сімейні обставини і т.і.).

Письмові рапорти з цього приводу поліцейські його сектору не складають, та він їх не зобов`язує цього робити. Заміна поліцейського, якого він не задіяв на службу, здійснюється за рахунок інших поліцейських наряду з розрахунку не менше одного поліцейського на 1 станцію метро. Рапорти на заміну поліцейських він не складав.

Зазначає, що як керівник, має право надавати вихідні дні підлеглим.

Опитаний начальник ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області полковник поліції Братеньков Віталій Анатолійович пояснив, що начальники СПП або інші поліцейські не доповідали йому про надання вихідних днів, оскільки вихідні дні нікому не надавались, поліцейських не задіювали за графіком згідно наказу ГУНП в Харківській області від 07.03.2924 № 620. Начальники СПП № № 1-3 лише доповідали про те, що незаконно відсутніх на службі немає.

Він погоджував рішення начальників СПП, у разі наявності поважної причини, не задіювати поліцейського на службу.

Начальник СПП повідомляв про конкретну причину, названу поліцейським, після чого спільно приймалось рішення не задіювати його на службу.

За період з 01.06.2024 по 09.07.2024 йому надійшов лише один рапорт старшого сержанта поліції Таранського В.В. щодо надання відпустки на 1 добу без збереження заробітної плати з виїздом за межі Харківської області (наказ ГУНП в Харківській області від 11.06.2024 № 256 о/с).

На питання чи мають начальники СПП повноваження з надання вихідних днів підлеглим та чим це передбачено, опитуваний відповів, що начальники СПП при плануванні графіків несення служби секторів патрульної поліції керувались наказом ГУНП в Харківській області від 07.03.2024 № 620.

На питання яким чином здійснюється заміна поліцейського, якому начальником сектору надано вихідний і яким документом це оформлюється, полковник поліції ОСОБА_29 відповів, що розстановку нарядів з урахуванням оперативної обстановки здійснюють начальники секторів патрульної поліції, про що роблять записи в книзі нарядів.

На питання чи враховувались дні відсутності поліцейських на службі під час розрахунку служби в нічний час та додаткової винагороди в розмірі 30 000 грн, опитуваний відповів, що дні відсутності поліцейських на службі не враховувалися в облік нічного часу. Додаткова винагорода розраховувалась відповідно до Постанови КМУ від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» та наказу МВС України від 28.11.2022 № 775 «Про затвердження Порядку та умов виплати поліцейським додаткової винагороди на період воєнного стану та особливості виплати винагороди за особливості проходження служби (навчання) під час воєнного стану (особливого періоду)».

На питання яким нормативним (розпорядчим) документом встановлено кількість задіяних поліцейських (нарядів) для несення служби на станціях метрополітену, опитуваний відповів, що відповідно до додатку 1 до Договору № 270-12/но від 28 грудня 2023 року між ГУНП в Харківській області та КП «Харківський метрополітен» про надання послуг КП «Харківській метрополітен» виставляється 30 цілодобових постів для несення служби, на які планується кількість працівників від 1 до 2.

Начальники секторів патрульної поліції, враховуючи оперативну обстановку, здійснюють розстановку нарядів.

Під час проведення інструктажів в період часу з 01.06.2024 до 09.07.2024 фактів відсутності на службі поліцейських без поважних причин ним виявлено не було, окрім 05.07.2024, 07.07.2024 та 08.07.2024 був відсутній старший сержант поліції ОСОБА_30 , поліцейський СПП № 4, відносно якого наказом ГУНП в Харківській області розпочате службове розслідування щодо невиходу на службу.

Разом з цим, в період часу з 17.06.2024 до 28.06.2024 він перебував у відпустці.

Контроль дотримання поліцейськими СПП графіків несення служби здійснюється шляхом звірки графіка несення служби з книгою нарядів. Також при заступанні на службу кожен поліцейський телефонує до чергової частини під час прийняття посту.

Черговий відмічає його у стройовій записці та заповнює «робоче місце чергового, патрулі», в системі ІПНП. Під час несення служби подальший контроль здійснюється начальниками СПП та інспекторським складом, про що робляться записи в зошитах на станціях. Крім цього, контроль здійснюється офіцерами відділу відповідно до графіку контролю за несенням служби.

Опитаний заступник начальника відділу поліції в метрополітені ГУНП в Харківській області підполковник поліції ОСОБА_31 у своєму письмовому поясненні зазначив, що в період тимчасового виконання ним обов`язків начальника ВП (з 17.06.2024 по 28.06.2024) начальники СПП або інші поліцейські не доповідали йому про надання вихідних днів, оскільки вихідні дні поліцейським не надавались, вони не задіювались за графіком несення служби, згідно наказу ГУНП в Харківській області від 07.03.2924 № 620. Начальники СПП №№ 1-3 лише доповідали про те, що незаконно відсутніх на службі не має.

Рішення начальників СПП про незадіяння окремих поліцейських за графіком ним не погоджувалось, останні приймали рішення самостійно з урахуванням оперативної обстановки на станціях метрополітену.

За період тимчасового виконання обов`язків начальника ВП йому було надано один рапорт сержанта поліції Бобро К.О. про надання відпустки на 1 добу без збереження заробітної плати з виїздом за межі Харківської області (наказ ГУНП в Харківській області від 21.06.2024 № 270 о/с).

На питання чи мають начальники СПП повноваження з надання вихідних днів підлеглим та чим це передбачено, опитуваний відповів, що начальники СПП при плануванні графіків роботи СПП не задіювали за графіком поліцейських, оскільки було перевищено 40-годинний робочий тиждень (наказ ГУНП в Харківській області від 07.03.2024 № 620).

На питання яким чином здійснюється заміна поліцейського, якому начальником сектору надано вихідний і яким документом це оформлюється, підполковник поліції ОСОБА_32 відповів, що розстановку нарядів з урахуванням оперативної обстановки здійснюють начальники секторів патрульної поліції, про що роблять записи в книзі нарядів.

На питання чи враховувались дні відсутності поліцейських на службі під час розрахунку служби в нічний час та додаткової винагороди в розмірі 30 000 грн, опитуваний відповів, що за час тимчасового виконання ним обов`язків начальника ВП ним жодного документу щодо надання додаткової винагороди або нічних графіків роботи не підписувалось.

На питання яким нормативним (розпорядчим) документом встановлено кількість задіяних поліцейських (нарядів) для несення служби на станціях метрополітену, опитуваний відповів, що на території КП «Харківський метрополітен» мається 30 постів для несення служби поліцейськими. Начальники СПП розставляли особовий склад, виходячи з оперативної обстановки і важкості станції, а також кількості пасажиропотоку.

Під час проведення інструктажів в період часу з 01.06.2024 до 09.07.2024 начальники СПП доповідали про те, що незаконно відсутніх на службі немає.

Контроль дотримання поліцейськими СПП графіків несення служби здійснюється шляхом звірки графіка несення служби з книгою нарядів.

Так, позивач в апеляційній скарзі наголошує, що кожен з його підлеглих мав свої особисті причини для відсутності такі як нетривалий приїзд жінки з дітьми із-за кордону, приступ радикуліту, зубний біль тощо. Позивач вказує, що подібні випадки, часто виникають позапланово, потребують короткочасної відсутності поліцейського, такі підстави неможливо підтвердити документально, оформлення рапортів є довгостроковою процедурою і отримати вихідний можна тоді, коли він вже непотрібен.

Позивач зазначає, що суд першої інстанції не звернув увагу на зазначені вище доводи, а чуйне та турботливе ставлення до особового складу розцінив занадто формально.

Надаючи оцінку вказаним вище доводам позивача, колегія суддів звертає увагу, що частиною другою статті 6 Дисциплінарного статут НПУ визначено вичерпний перелік, заохочень, які можуть застосовуватися до поліцейських:

1) дострокове зняття дисциплінарного стягнення;

2) занесення на дошку пошани;

3) заохочення грошовою винагородою;

4) заохочення цінним подарунком;

5) надання додаткової оплачуваної відпустки тривалістю до п`яти діб;

6) заохочення відомчими заохочувальними відзнаками Національної поліції України;

7) заохочення відомчими заохочувальними відзнаками Міністерства внутрішніх справ

України;

8) дострокове присвоєння чергового спеціального звання;

9) присвоєння спеціального звання, вищого на один ступінь від звання,

передбаченого займаною штатною посадою;

10) заохочення відомчою заохочувальною відзнакою Міністерства внутрішніх справ України "Вогнепальна зброя";

11) заохочення відомчою заохочувальною відзнакою Міністерства внутрішніх справ

України "Холодна зброя".

Таким чином, надання вихідного дня або незадіяння на службу не є видом заохочення, які можуть застосовуватися до поліцейських.

Колегія суддів наголошує, що позивачем, як в суді першої, так і апеляційної інстанції визнається факт відсутності його підлеглих без належних документальних підтверджень поважних на те підстав.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо доведеності відповідачем вчинення позивачем вищевказаного дисциплінарного проступку.

Доводи апеляційної скарги щодо застосування до позивача найсуворішого дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, що є неспівмірним із виявленим порушенням є помилковими з огляду на наступне.

Так, обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен врахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо.

Одночасно з цим, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в Національній поліції України є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 17.07.2022 у справі № 460/5545/20, від 07.03.2019 в справі №819/736/18, від 19.05.2022 в справі №480/4079/18.

Суд здійснює правову оцінку рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень за критеріями ч.2 ст.2 КАС України, які є межею для дискреційних повноважень останніх. Правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна перевірятися судами насамперед у тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України, чи дійсно у діях особи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення, чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим особою діянням, про що у своїй постанові також зазначає Верховний Суд від 10.09.2020 у справі №360/4790/19.

Дисциплінарні проступки позивача виявились у недотриманні принципів діяльності поліцейського. Така оцінка відповідача пов`язана із порушенням вимог частини першої статті 8, пункту І частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 2 розділу VIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, абзацу третього пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.112016 № 1179, підпункту 3.4 наказу ГУНП в Харківській області від 07.03.2024 № 620.

Під час визначення виду дисциплінарного стягнення позивачеві відповідачем ураховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Зокрема, відповідачем досліджено службову характеристику позивача, з якої вбачається, що було отримано позитивну характеристику на майора поліції ОСОБА_2 .

Разом з цим, комісією враховано, що попередня поведінка ОСОБА_2 не є бездоганною, а порушення службової дисципліни останнім та, як наслідок, притягнення його до дисциплінарної відповідальності носить системний характер.

Отже, проаналізувавши позитивну характеристику на заявника, дисциплінарна комісія прийшла висновку про відсутність обставин, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність майора поліції ОСОБА_2 .

Колегія суддів зазначає, що допущені дії позивача, який займав керівну посаду суперечили загальним принципам, встановленим для керівників в органах поліції.

У розглядуваному випадку судом не встановлено обставин, які б свідчили про те, що висновки відповідача, якими він мотивував наявність підстав для застосування до позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції, є довільними, нераціональними, не підтвердженими доказами або ж помилковими щодо фактів.

Ураховуючи вказані вище проступки та їх наслідки, колегія суддів уважає правомірним притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем у справі, як суб`єктом владних повноважень доведено правомірність його рішень, які є предметом оскарження у даній справі.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що при прийнятті оскаржуваних наказів відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з урахуванням всіх обставин справи, а тому відсутні підстави для визнання їх протиправними та скасування.

Враховуючи, що інші позовні вимоги позивача: про поновлення на службі в поліції є похідними від позовних вимог про скасування наказів про звільнення, остання також не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги спростовані наведеними вище обставинами та нормативно - правовим обґрунтуванням, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.05.2025 по справі № 520/27614/24 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя-доповідач В.В. Катунов
Судді І.С. Чалий З.Г. Подобайло