Справа № 640/26651/20
Суддя: Н.Ю. Алєксєєва
Дата ухвалення: 2025-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2025 року м. ПолтаваСправа № 640/26651/20

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Алєксєєвої Н.Ю., розглянувши у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТД ДАКОТА" до Київської митниці про визнання протиправними та скасування рішень,

В С Т А Н О В И В:

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "ТД ДАКОТА" звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Київської митниці Державної митної служби про:

- визнання протиправноюбездіяльності відповідача, яка полягає у не розгляді заяви та ненаданні відповіді про перегляд рішення за процедурою адміністративного оскарження в результаті чого скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA100020/2020/000042/2 від 17.06.2020;

- визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA100020/2020/000042/2 від 17.06.2020;

- визнання протиправними та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 100020/2020/00324 від 17.06.2020.

В обґрунтування позовних вимог Товариство з обмеженою відповідальністю «ТД ДАКОТА» (далі ТОВ «ТД ДАКОТА», позивач) вказало про протиправність рішення про коригування митної вартості товарів №UA100020/2020/000042/2 від 17.06.2020 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100020/2020/00324 від 17.06.2020 Київської митниці Держмитслужби з огляду на безпідставність застосування відомостей з рішень про визначення митної вартості товарів, що виносились за подібним товаром по даному підприємству ТОВ «ТД ДАКОТА», а саме від 05.04.2020 №UА500020/2020/000038/2 та від 09.06.2020 № UА500020/2020/000035/2, адже позивачем вказані рішення оскаржуються у справах №640/13745/20 та №640/21989/20 та не визнані останнім, тому посилання на них під час визначення митної вартості є недопустимим.

Крім того, позивач заперечує можливість порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено і, відповідно, вважає неправомірним твердження Київської митниці Держмитслужби, що вартість заявлених до митного оформлення товарів є меншою від мінімального рівня митної вартості товарів, інформація по яким міститься у міститься у спеціалізованому програмно-інформаційному комплексу Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби України (далі - ЄАІС).

Позивач вказав про правильність інформації про транспортні витрати ТОВ «ТД ДАКОТА» та наявність у Київської митниці Держмитслужби зовнішньоекомічного контракту, наданого раніше до митного оформлення із попередніми поставками товарів.

Позивач наполягає на протиправній бездіяльності Київської митниці Держмитслужби, яка полягає у не розгляді заяви та ненаданні відповіді про перегляд рішення про коригування митної вартості товарів №UA100020/2020/000042/2 від 17.06.2020, за процедурою адміністративного оскарження.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.11.2020 відкрите провадження в адміністративній справі та призначена справа до розгляду.

Київською митницею Держмитслужби 19.11.2022 до суду наданий відзив на адміністративний позов, де проти задоволення позовних вимог заперечувалось з огляду на наявність рішень про визначення митної вартості товарів, що виносились за подібним товаром по даному підприємству ТОВ «ТД ДАКОТА», а саме від 05.04.2020 №UА500020/2020/000038/2 та від 09.06.2020 №UА500020/2020/000035/2. В ході порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже закінчене, з`ясовано, що вартість заявлених до митного оформлення товарів є меншою від мінімального рівня митної вартості товарів, інформація по яким міститься у міститься у спеціалізованому програмно-інформаційному комплексу Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби України (далі - ЄАІС).

Відповідно до статті 53 МК України, декларанту, шляхом надіслання електронного повідомлення, запропоновано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: зовнішньоекономічний договір та додатки до нього; договір із третіми особами, пов`язаний з договором про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, прайс-листи виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновок про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлений спеціалізованою експертною організацією.

Листом від 17.06.2020 №Лист у ДМСУ №б/н позивач повідомив про відмову надати документи.

У Київської митниці Держмитслужби наявні рішення про визначення митної вартості товарів, що виносились за подібним товаром по ТОВ «ТД ДАКОТА» від 05.04.2020 №UА500020/2020/000038/2 та від 09.06.2020 №UА500020/2020/000035/2. Митна вартість товару визначена митницею за другорядним методом визначення Л митної вартості - 2-г - резервний метод, згідно з положеннями статті 64 МК України, таї ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митним органом митній вартості товарів: №1 за ЕМД митна вартість визначена із застосуванням резервного методу відповідно до статті 64 МК України з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі, яка щонайбільшою мірою ґрунтується на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях:

- товар № 1 «шини пневматичні гумові нові призначені для будівельних або промислових вантажно-розвантажувальних транспортних засобів», що декларується за кодом згідно з УКТ ЗЕД , країна походження Китай становить 1040,88 USD/шт., за митною декларацією від 17.05.2020 №UА100060/2020/317129;

- товар № 2 «шини пневматичні гумові нові, призначені для вантажних автомобілів» що декларується за кодом згідно з УКТ ЗЕД країна походження Китай становить 1040,88 USD/шт., за митними деклараціями від 27.11.2019 №UА500170/2019/030200 та від 29.01.2020 №UA100060/2020/302946.

Щодо твердження про нерозгляд скарги повивача, поданої в процедурі адміністративного оскарження рішення про коригування митної вартості товарів UA 100020/2020/000042/2 від 17.06.2020 вказано, що за результатами відстеження поштового відправлення за трек-номером №906 на офіційному сайті поштового оператора «Укрпошта» встановлено, що відправлення прийняте - 04.08.2020, повернуто за зворотною адресою - 18.08.2020, та в подальшому - передано на зберігання у відділення поштового зв`язку - 04.09.2020 (відповідні копії додаються), в базі даних вхідної кореспонденції митниці відсутні відомості щодо надходження та отримання Київською митницею Держмитслужби заяви Позивача від 04.08.2020 «щодо перегляду рішення» із доданими додатковими документами. Отже, вищевказане твердження Позивача є хибним та не відповідає дійсним обставинам справи.

ТОВ «ТД ДАКОТА» до справи надане заперечення на відзив, де на задоволенні позовних вимог наполягалось. Позивач вказав про надання всіх необхідних для визначення ціни товари за ціною договору документів, про безпідставність використання спеціалізованого програмно-інформаційного комплексу Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби України для порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже закінчене та про відсутність відповіді на скаргу позивача на рішення про коригування митної вартості товарів UA 100020/2020/000042/2 від 17.06.2020, поданої в ході його адміністративного оскарження.

На виконання приписів Закону України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ" від 16 липня 2024 року № 3863-IX та наказу Державної судової адміністрації України "Про затвердження Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва" від 16 вересня 2024 року № 399, а також згідно розміщеного на офіційному веб-порталі судової влади України Переліку справ Окружного адміністративного суду міста Києва, що підлягають передачі Полтавському окружному адміністративному суду (додаток 3 до пункту 19 Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом м. Києва) дану адміністративну справу передано на розгляд та вирішення Полтавському окружному адміністративному суду.

Справа надійшла до Полтавського окружного адміністративного суду 04.03.2025, що підтверджується даними на штампі реєстрації вхідної кореспонденції. На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.03.2025 справу передано для розгляду судді Алєксєєвій Н.Ю.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 10.03.2025 справа прийнята до провадження. Допущена заміна відповідача Київська митниця Держмитслужби () на його процесуального правонаступника Київську митницю (місцезнаходження: 03124, м. Київ, бул. Вацлава Гавела, 8А, код ЄДРПОУ ВП 43997555) (далі Київська митниця, відповідач). Вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 25.06.2025 закрите підготовче провадження у справі, призначена справа до судового розгляду по суті.

Позивач у судове засідання не з`явився, надав клопотання про розгляд справи за його відсутності у письмовому провадженні.

Згідно з частиною 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відсутні перешкоди для розгляду справи у судовому засіданні, визначені статтею 205 Кодексу адміністративного судочинства України, а також відсутня потреба заслухати свідка чи експерта.

Суд, вивчивши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази, надані сторонами до матеріалів адміністративної справи, встановив такі обставини.

17.06.2020, до відділу митного оформлення №1 митного поста «Київ-західний» Київської митниці Держмитслужби декларантом ТОВ «ВЛАСНІ МЕРЕЖІ» Кравчук В.В. шляхом електронного декларування подано митну декларацію типу «ІМ 40 ДЕ» №UА100020/2020/029287 з метою здійснення митного оформлення та випуску у вільний обіг товарів:

1. «Шини пневматичні гумові нові, призначені для будівельних або промислових вантажно- розвантажувальних транспортних засобів та машин, що мають діаметр обода більш як 61 см: 21.00К35** ТL (безкамерна), посадочний діаметр 35 дюймів, модель малюнка протектора В0482, індекс навантаження 221/204, індекс швидкості А/В - 6шт.; 14.00К25 ТТ (у комплекті з камерою та бортовою стрічкою), посадочний діаметр 25 дюймів, модель малюнка протектора LOFN, індекс навантаження 168, індекс швидкості В - 40шт.; 20.5-25- 20PR ТТ (у комплекті з камерою та бортовою стрічкою), посадочний діаметр 25 дюймів, модель малюнка протектора G-1, індекс навантаження 181/167, індекс швидкості А/В - 8шт.. Торгівельна марка - HILO, Виробник - XINGYUANG TIRES GROUP CO., LTD. Країна виробництва - CN»;

2. «Шини пневматичні гумові нові, призначені для вантажних автомобілів, з індексом навантаження більш як 121, безкамерні: 315/80R22.5-18PR TL (посадочний діаметр 22.5 дюймів, модель малюнка протектора 755, індекс навантаження 154/150, індекс швидкості М) - 22 шт.; 315/70R22.5-18PR TL (посадочний діаметр 22,5 дюймів, модель малюнка протектора 785, індекс навантаження 154/150, індекс швидкості М) 38 шт.. Торгівельна марка - HILO, Виробник - XINGYUANG TIRES GROUP CO., LTD. Країна виробництва - CN».

На підтвердження заявленої митної вартості товарів, Позивачем в електронному вигляді подані митному органу наступні документи: пакувальний лист від 10.04.2020 б/н; проформа-інвойс від 26.02.2020 № 2020-XY-DAKOTA-2; комерційний інвойс від 10.04.2020 №2020-XY-DAKOTA-2№; товаротранспортні документи: коносамент (Bill of lading), CMR; сертифікат про походження товару від 14.04.2020 №С20МАЗМНЕ4920181; swift-и від 11.03.2020 №353716634, від 26.05.2020 №358222299; рахунок на оплату перевезення від 09.06.2020 № 450; довідка про транспортні витрати від 09.06.2020 № 465; специфікація від 10.04.2020 № 11 до контракту; додаток від 03.01.2020 № 2 до контракту; заявка на транспортно-експедиторське обслуговування від 15.04.2020 № 4; договір транспортно-експедиторського обслуговування від 16.01.2020 № 051/ФСР; лист на митницю від 09.06.2020 б/н.

Митна вартість товарів була заявлена декларантом за основним методом визначення митної вартості - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).

Київською митницею, за результатом розгляду поданих ТОВ «ТД ДАКОТА» документів, прийняте рішення про коригування митної вартості товарів №UA100020/2020/000042/2 від 17.06.2020; складена картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100020/2020/00324 від 17.06.2020.

ТОВ «ТД ДАКОТА» не погодилось із вказаними рішенням та карткою відмови, звернулось до суду із даним позовом про визнання їх протиправними та скасування.

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази у сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов наступних висновків.

Засади митної справи, зокрема, правовий статус митних органів, митна територія та митний кордон України, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, митні режими та умови їх застосування, заборони та/або обмеження щодо ввезення в Україну, вивезення з України та переміщення через територію України транзитом окремих видів товарів, умови та порядок справляння митних платежів, митні пільги, визначаються Митним кодексом України від 13 березня 2012 року №4495-VI (надалі МК України, у редакції, чинній на час спірних правовідносин) та іншими законами України.

Відповідно до частини 1 статті 3 МК України при здійсненні митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, застосовуються виключно норми законів України та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, чинні на день прийняття митної декларації митним органом України.

За змістом частини 1 статті 318 МК України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

Частинами 1, 2 статті 54 МК України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до частини 3 статті 54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Частиною 6 статті 54 МК України визначено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Згідно з частиною 1 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

За приписами частини 2 статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Статтею 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини 1 статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

За змістом частини 2 статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно з частиною 3 статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частиною 6 статті 53 МК України передбачено, що декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Статтею 57 МК України визначено перелік методів визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту та порядок їх застосування.

Так, відповідно до частини 1 статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Відповідно до положень частин 2 - 6 статті 57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

За приписами частини 2 статті 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина 4 статті 58 МК України).

Згідно з частиною 10 статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем:

а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів;

б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами;

в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів;

б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів;

в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо);

г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально (частина 21 статті 58 МК України)

За змістом частин 1, 2, 4 статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

У разі якщо ця стаття застосовується митним органом, він на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи зобов`язаний письмово поінформувати їх про митну вартість, визначену відповідно до положень цієї статті, та про використаний при цьому метод.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються в спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може відбуватися тільки в разі наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснене, тощо. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Основним методом визначення митної вартості товарів є перший метод (за ціною договору), митний орган вправі застосувати другорядний метод, якщо за умови наявності у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості декларант додаткових документів не надав, а надані документи не дають можливості для застосування першого методу.

Київська митниця зазначає, що митну вартість товару, що імпортувався позивачем, скориговано із застосуванням шостого резервного методу з дотриманням положень статті 64 МК України, а визначена митна вартість товару ґрунтується на раніше визначеній митній вартості відповідно до рівня вартості товару за рішеннями про визначення митної вартості товарів, що виносились за подібним товаром по даному підприємству ТОВ «ТД ДАКОТА», а саме від 05.04.2020 №UА500020/2020/000038/2 та від 09.06.2020 №UА500020/2020/000035/2.

Під час здійснення митним органом контролю правильності визначення митної вартості товарів та перевірки документів, поданих для підтвердження митної вартості товарів відповідачем було встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності, а надані ТОВ «ТД ДАКОТА» документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Так, довідка про транспортні витрати перевізника від 09.06.2020 №465 містить інформацію, що навантаження в порту відправлення здійснено за рахунок одержувача. Але, дана витрата понесена покупцем, не додана до митної вартості відповідно до вимог статті 58 МК України.

Тому, у митного органу виникли обґрунтовані сумніви у правильності заявленої декларантом ТОВ «ВЛАСНІ МЕРЕЖІ» митної вартості товарів.

Позивач зазначає про направлення до Київської митниці уточненої інформації про складові вартості товару в частині вартості транспортування, але за поясненнями відповідача, в результаті відстеження поштового відправлення за трек-номером №906 на офіційному сайті поштового оператора «Укрпошта» встановлено, що відправлення прийняте - 04.08.2020, повернуто за зворотною адресою - 18.08.2020, та в подальшому - передано на зберігання у відділення поштового зв`язку - 04.09.2020 (відповідні копії додаються), в базі даних вхідної кореспонденції митниці відсутні відомості щодо надходження та отримання Київською митницею Держмитслужби заяви Позивача від 04.08.2020 «щодо перегляду рішення» із доданими додатковими документами.

Отже, вищевказане твердження Позивачем не доведене, а в Київської митниці відсутні документи, що дозволяли б встановити правильність визначення позивачем ціни товару без врахування вартості його транспортування.

Таким чином, на думку суду, надані позивачем документи не кореспондуються між собою та містять не чітку, двозначну і не зрозумілу інформацію про умови транспортування товару та загальну ціну поставок, а отже у сукупності ці відомості, дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності визначення декларантом митної вартості товарів (її складових).

З огляду на вищевикладене, суд погоджується з доводами відповідача про те, що надані декларантом документи не є достатніми для визначення митної вартості товару за ціною договору та не в повній мірі підтверджують заявлену декларантом митну вартість товару, зокрема, витрати на транспортування товару, додаткові документи на вимогу митного органу декларантом надані не були.

Отже, декларантом не було надано до митного оформлення належних документів, які б підтверджували числові значення складової митної вартості, та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена. Тому, відповідно до статті 58 Митного кодексу України з поданих документів неможливо було підтвердити заявлений метод визначення митної вартості товарів.

Обставини направлення позивачем скарги в межах процедури адміістративного оскарження рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів ТОВ "ТД ДАКОТА" за поштовим відправленням з трек-номером №906 не підтверджені, адже на офіційному сайті поштового оператора «Укрпошта» вказано, що відправлення прийняте - 04.08.2020, повернуто за зворотною адресою - 18.08.2020, та в подальшому - передано на зберігання у відділення поштового зв`язку - 04.09.2020 (відповідні копії додаються), і в базі даних вхідної кореспонденції митниці відсутні відомості щодо надходження та отримання Київською митницею Держмитслужби заяви Позивача від 04.08.2020 «щодо перегляду рішення» із доданими додатковими документами.

Таким чином, твердження про протиправну бездіяльність Київської митниці щодо нерозгляду скарги ТОВ "ТД ДАКОТА" не підтверджене в ході розгляду справи. Крім того, суд вказує про юридично значимі наслідки, що породжує для позивача рішення про коригування митної вартості товарів №UA100020/2020/000042/2 від 17.06.2020.

Згідно з частиною 5 статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості.

У митного органу наявна інформація щодо числових значень складових митної вартості, що могли вплинути на ціну товарів, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом.

Відповідно до статті 33 МК України, митні органи використовують інформаційні ресурси, що знаходяться у їх віддані та складаються із відомостей, що містяться у документах, які надаються під час проведення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів, та інших документах та є сукупністю електронної інформації, що включає електронні дані, створені, оброблені та накопичені в інформаційних системах митних органів.

Верховний Суд України у постанові від 30.06.2015 року у справі 21-591а15 зазначив, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.

Так, відповідно до розділу 2 Методичних рекомендацій (далі - Методичні рекомендації) щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДФС України від 11.09.2015 №689, при проведенні контролю правильності визначення митної вартості товару здійснено порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено.

За результатами такого порівняння з`ясовано, що вартість заявлених до митного оформлення товарів є меншою від мінімального рівня митної вартості товарів, інформація по яким міститься у міститься у спеціалізованому програмно-інформаційному комплексу Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби України (далі - ЄАІС).

В рішенні про коригування митної вартості товарів №UA100020/2020/000042/2 від 17.06.2020 Київська митниця послалась на наявність рішень про визначення митної вартості товарів, що виносились за подібним товаром по даному підприємству ТОВ «ТД ДАКОТА», а саме від 05.04.2020 №UА500020/2020/000038/2 та від 09.06.2020 № UА500020/2020/000035/2.

Позивач зазначив про оскарження рішень від 05.04.2020 №UА500020/2020/000038/2 та від 09.06.2020 №UА500020/2020/000035/2 в судовому порядку у справах №640/13745/20 та №640/21989/20.

Судом встановлено, що за результатами розгляду означених адміністративних справ, прийняті рішення у справі №640/13745/20 від 25.01.2025 та у справі №640/21989/20 від 02.11.2021 якими відмовлено у задоволенні позовних вимог ТОВ «ТД ДАКОТА» про визнання протиправними та скасування рішень про визначення митної вартості товарів, які прийняті за подібним товаром по ТОВ «ТД ДАКОТА» від 05.04.2020 №UА500020/2020/000038/2 та від 09.06.2020 №UА500020/2020/000035/2.

Отже в Київській митниці наявні рішення про визначення митної вартості товарів, які прийняті за подібним товаром по ТОВ «ТД ДАКОТА» від 05.04.2020 №UА500020/2020/000038/2 та від 09.06.2020 №UА500020/2020/000035/2.

За позицією Верховного Суду, яка викладена, зокрема у постанові від 04.04.2018 по справі №826/27058/15 та у постанові від 13.07.2021 по справі № 804/3702/16, існує необхідність витребувати документи, які дають додаткову можливість перевірити задекларовану митну вартість. «Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України.

Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.»

Зважаючи на відсутність достовірних відомостей щодо числових значень складових митної вартості, відповідач не має можливості визнати заявлену декларантом митну вартість, оскільки розрахунки можуть здійснюватися лише на основі достовірних та об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню (ч.ч.2,4,9,21 ст. 58 Кодексу).

Згідно зі статтею 17 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року (далі - ГАТТ), ніщо не повинно тлумачитись так, що обмежує або ставить під сумнів право митних адміністрацій упевнитися в істинності або точності будь-якої заяви, документа чи декларації, поданої для цілей митного оцінювання. Разом з тим, за наданими декларантом документами неможливо упевнитися в істинності або точності складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

За викладеного, суд приходить до висновку про неподання ТОВ «ТД ДАКОТА» своєчасно та всіх належних документів для визначення ціни товару за митною декларацією №UА100020/2020/029287 від 17.06.2020 і з урахуванням наявності в Київській митниці рішень про визначення митної вартості товарів, які прийняті за подібним товаром по ТОВ «ТД ДАКОТА» від 05.04.2020 №UА500020/2020/000038/2 та від 09.06.2020 №UА500020/2020/000035/2, про правомірність та обґрунтованість рішення про коригування митної вартості товарів №UA100020/2020/000042/2 від 17.06.2020 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 100020/2020/00324 від 17.06.2020.

Суд, в ході розгляду цієї справи враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (п. 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Частиною першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Положеннями статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

В ході розгляду даної справи Київською митницею обґрунтовано та підтверджено правомірність та підставність рішення про коригування митної вартості товарів №UA100020/2020/000042/2 від 17.06.2020 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 100020/2020/00324 від 17.06.2020, а ТОВ «ТД ДАКОТА» не надано належних доказів в обґрунтування позовних вимог, отже, адміністративний позов ТОВ «ТД ДАКОТА» задоволенню не підлягає. Отже, з урахуванням вищенаведеного, суд дійшов до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В:

В задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "ТД ДАКОТА" (03057, м. Київ, вул. Гетьмана Вадима, буд. 1а, офіс 1021, ) до Київської митниці (03124, м. Київ, вул. Гавела Вацлава, буд. 8а, ) про визнання протиправними та скасування рішень відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Н.Ю. Алєксєєва