Справа № 308/19862/24
Суддя: Шинкар Тетяна Ігорівна
Дата ухвалення: 2025-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2025 рокуЛьвівСправа № 308/19862/24 пров. № А/857/25413/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Шинкар Т.І.,

суддів Довгої О.І,

Запотічного І.І.

розглянувши в письмовому провадженні в м. Львові апеляційну скаргу Закарпатської митниці Держмитслужби України на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07 травня 2025 року (головуючий суддя Наумова Н.В.) ухвалене у відкритому судовому засіданні в м. Ужгород у справі 308/19862/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Закарпатської митниці Держмитслужби України про змінення заходу накладеного стягнення,-

В С Т А Н О В И В :

05.12.2024 ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Закарпатської митниці Держмитслужби України (далі Закарпатська митниця), в якому просив змінити захід стягнення накладений за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 471 МК України, постановою в.о. начальника Закарпатської митниці Петренка Олександра Івановича у справі про порушення митних правил №0668/30500/24 від 26 листопада 2024 року із штрафу в розмірі 30 відсотків вартості товарів, що становить 42 673,77 грн., на штраф в розмірі 30 відсотків вартості товарів, що становить 23 792,87 грн.

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07 травня 2025 року позов задоволено.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідно до ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Суд першої інстанції зазначив, що відповідно до квитанцій №РА059, №РА060, №РА618, №РА084, №РА7040 загальна вартість придбаного товару, який був переміщений через кордон, становить 79309,58 грн. Таким чином суд першої інстанції прийшов до висновку, що розмір стягнення у виді штрафу повинен становити 23792,87 грн. (79309,58 грн. х 30%), який не буде надмірним тягарем для позивача та буде справедливим балансом між публічним інтересом і ступенем втручання у право мирного володіння майном і відповідатиме фактично встановленим обставинам справи.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції Закарпатська митниця подала апеляційну скаргу, просить скасувати рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07 травня 2025 року та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити. Апеляційну скаргу мотивовано тим, що за відсутності документів, які підтверджують вартість товарів, або за наявності сумнівів щодо їх достовірності посадовою особою митниці, яка контролює передачу чи передає ці товари на склад митниці, до проведення оцінки товарів залучається експерт спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень Держмитслужби (далі - Спеціалізована лабораторія). У випадках коли товари, транспортні засоби комерційного призначення, тимчасово вилучені в справах про порушення митних правил або предмети контрабанди, вилучені митницею відповідно до кримінально-процесуального законодавства, передаються на склад митниці без визначення вартості, а також коли товари тимчасово вилучаються у справах про порушення митних правил за статтями Кодексу, що передбачають стягнення в розмірах, визначених у відсотках від вартості цих товарів, залучення експертів є обов`язковим. Закарпатська митниця зазначає, що керуючись статтями 508, 515, 516 МК України, посадовою особою, в провадженні якої знаходилась справа про ПМП, призначено експертизу щодо визначення вартості товарів. Загальна вартість виявленого товару, у відповідності до висновку експерта Спеціалізованої лабораторії №-0221 від 16.10.2024, становить 142 245,90 грн., що за курсом валют НБУ станом на 02.10.2024 складає 3 111,88 євро, наголошує, що такий висновок не оскаржений та не скасований, а тому вважає, що розмір штрафу повинен визначатись саме виходячи з такого розрахунку.

Враховуючи положення статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), вжиття судом заходів повідомлення сторін про відкриття апеляційного провадження, за відсутності клопотань учасників справи про розгляд справи у відкритому судовому засіданні, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо можливості розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, на підставі наявних у ній доказів.

Згідно з ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Суд апеляційної інстанції, переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в оскаржуваній частині, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які посилаються учасники справи, приходить до переконання, що рішення суду першої інстанції в оскаржуваній частині вимогам статті 242 КАС України відповідає.

З матеріалів справи судом першої інстанції встановлено, що 26.11.2024 року в.о. начальника Закарпатської митниці Петренком Олександром Івановичем винесено постанову в справі про порушення митних правил № 0668/30500/24 відносно позивача та визнано його винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ч. 2ст. 471 МК України і накладено на нього адміністративне стягнення в розмірі 30% вартості незадекларованих товарів, що становить 42672,77 грн.

Вказану постанову винесено за результатами розгляду протоколу про порушення митних правил № 0668/30500/24 від 02.10.2024р.

Зі змісту вказаних вище протоколу та постанови, убачається, що 02.10.2024р. о 15 год. 19 хв. в зону митного контролю на ділянку «В`їзд в Україну» митного поста «Ужгород-автомобільний» Закарпатської митниці заїхав вантажний автомобіль марки «MAN» реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 з напівпричепом реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 під керуванням позивача. Формою проходження митного контролю останній обрав порядок проходження митного контролю по каналу «червоний коридор». До митного контролю та оформлення Закарпатській митниці шляхом електронного декларування була подана митна декларація ІМ ЕЕ № UA209000/2024/886589 та товаросупровідіні документи. В ході митного контролю зазначеного транспортного засобу та речей позивача, виявлено в кабіні транспортного засобу, не вказані в митні декларації, товаросупроводжуючих документах та не заявлені при усному опитуванні товари іноземного виробництва, доступ до якого нічим не утруднювався.

При усному опитуванні позивач заявив, що окрім задекларованого вантажу переміщує тільки особисті речі та заперечив наявність будь-яких інших товарів, в тому числі таких, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено.

В ході митного контролю зазначеного транспортного засобу та речей позивача, виявлено в кабіні транспортного засобу, не вказані в митні декларації, товаросупроводжуючих документах та не заявлені при усному опитуванні товари іноземного виробництва, доступ до якого нічим не утруднювався, а саме:

Зволожуючий крем-гель для душу «BRAZILIAN PLAY» 385 мл., в упаковці виробника, торгової марки «SOL DE JANEIRO», країна виробник - США 3 шт. (позиція 1 у протоколі);

Крем для тіла «BOM DIA BRIGHT CREM» 240 мл., в упаковці виробника, торгової марки «SOL DE JANEIRO», країна виробник США 7 шт. (позиція 2 у протоколі);

Крем для тіла «BEIJA FLOR ELASTI-CRAM», 240 мл. в упаковці виробника, торгової марки «SOL DE JANEIRO в упаковці виробника, торгової марки «SOL DE JANEIRO», країна виробник США 7 шт. (позиція 3 у протоколі);

Скарб для тіла «BOM DIA BODY SCRUB» в упаковці виробника, торгової марки «SOL DE JANEIRO» 220 г., країна виробник США 3 шт. (позиція 4 у протоколі);

Зволожуючий крем «BRAZILIAN BUM BUM CREM» 240 мл., в упаковці виробника, торгової марки «SOL DE JANEIRO», країна виробник США 7 шт. (позиція 5 у протоколі);

Косметичний набір для жінок «THE RITUAL OF AYURVEDA» 240 мл., в упаковці виробника, торгової марки «RITUALS», країна виробник ЄС 14 шт. (позиція 6 у протоколі);

Косметичний подарунковий набір «THE RITUAL OF SACURA» в упаковці виробника, торгової марки «RITUALS», країна виробник ЄС 18 шт. (позиція 7 у протоколі);

Косметичний набір «THE RITUAL OF ADVENT CountdowntoChristmas» в упаковці виробника, торгової марки «RITUALS», країна виробник ЄС 2 шт. (позиція 8 у протоколі);

Гель-піна для душу «THE RITUAL OF JING», 200 мл. в упаовці виробника, торгової марки «RITUALS» країна виробник ЄС 14 шт. (позиція 9 у протоколі);

Гель-піна для душу «THE RITUAL OF AYURVEDA» 200 мл. в упаковці виробника, торгової марки «RITUALS», країна виробник ЄС 4 шт. (позиція 10 у протоколі).

Згідно висновку експерта Спеціалізованої лабораторії № -0221 від 16.10.2024 р. загальна ринкова вартість наданих на дослідження товарів, зазначених у постанові про призначення експертизи від 07.10.2024 року складає 142 245,90 грн.

У розрахунковій квитанції №РА059 від 26.09.2024р. (позиції № 404151) вартість зволожуючого крем-гелю для душу BRAZILIAN PLAY за 3 шт. з урахування знижки становить 1194 чеських крон, що за офіційним курсом НБУ станом на 26.09.2024р. становить 2185,02 грн. (позиція 1 у протоколі).

Згідно вказаної квитанції (позиції № 404098) та квитанції №РА059 ВІД 26.09.2024р. вартість крему для тіла BOM DIA BRIGHT CREM за 7 шт. з урахування знижки становить 5320 чеських крон, становить 9735,60 грн. (позиція 2 у протоколі).

Згідно розрахункової квитанції №РА059 від 26.09.2024р. (позиції 404096) вартість крему для тіла BEIJA FLOR ELASTI-CRAM за 7 шт. з урахування знижки становить 5320 чеських крон, що становить 9735,60 грн. (позиція 3 у протоколі).

Також згідно вказаної квитанції (позиції 404099) вартість скарбу для тіла BOM DIA BODY SCRUB за 3 шт. з урахування знижки становить 1980 чеських крон, що становить 3623,40 грн. (позиція 4 у протоколі).

Крім того, вказаною квитанцією (позиції 404111) підтверджується вартість зволожуючого крему BRAZILIAN BUM BUM CREM за 7 шт. з урахування знижки становить 5320 чеських крон, що становить 9735,60 грн. (позиція 5 у протоколі).

Згідно розрахункової квитанції № RO 7040 від 17.09.2024р. (позиції 403777) та квитанції № РА618 від 12.09.2024р. вартість косметичного набору для жінок THE RITUAL OF AYURVEDA за 14 шт. з урахування знижки становить 5424 чеських крон та 162,72 Євро, що становить 17163,70 грн. (позиція 6 у протоколі).

Також згідно вищевказаних двох квитанцій (позиції 403782) вартість косметичного подарункового набору THE RITUAL OF SACURA за 18 шт. з урахування знижки становить 4065,60 чеських крон, 298,32 Євро, що становить 20885,67 грн. (позиція 7 у протоколі).

Згідно розрахункової квитанції № РА084 від 27.09.2024р. (позиції 404227) вартість косметичного набору «THE RITUAL OF ADVENT CountdowntoChristmas за 2 шт. з урахування знижки становить 110,40 Євро, що становить 5020,99 грн. (позиція 8 у протоколі).

Згідно розрахункової квитанції № RO 7040 від 17.09.2024р. (позиції 403085) вартість гель-піни для душу «THE RITUAL OF JING за 14 шт. з урахування знижки становить 680 чеських крон, що становить 1224 грн. (позиція 9 у протоколі).

Також згідно вказаної квитанції (позиція 402763) вартість гель-піни для душу THE RITUAL OF AYURVEDA за 4 шт. з урахування знижки становить 2380 чеських крон, що становить 4 284 грн. (позиція 10 у протоколі).

Загальна вартість вищезазначених товарів становить 79309,58 грн.

Не погоджуючись з вказаною постанову винесеною за результатами розгляду протоколу про порушення митних правил № 0668/30500/24 від 02.10.2024, позивач подав позов до суду.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції враховує такі підстави.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Так, ч. 1 ст. 458 Митного кодексу України (далі - МК України) визначено, що порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Згідно із частиною 2 статті 471 МК України, недекларування товарів (крім зазначених у частинах першій та/або третій цієї статті), що переміщуються через митний кордон України громадянами, - тягне за собою накладення штрафу в розмірі 30 відсотків вартості цих товарів.

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ч. 2ст. 471 МК України є дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України, тобто, розуміється активна поведінка (вчинок) особи, яка полягає в не заявлені за встановленою формою точних відомостей (наявність, найменування або назва, кількість тощо) про товари, транспортні засоби, що підлягають обов`язковому декларуванню у разі переміщення через митний кордон України. Суб`єктивна сторона передбачає наявність прямого умислу, тобто винний у скоєнні правопорушення чітко розуміє та усвідомлює обставини і характер незаконного переміщення товарів і предметів через митну територію України і прагне їх ввезти на територію України з порушенням встановленого порядку чи вивезти з України.

Декларування здійснюється шляхом з`явлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, на які накладено електронний підпис декларанта або уповноваженої ним особи (ч.1 ст.257 МК України).

Згідно примітки до ст.471 МК України недекларуванням у цій статті вважається не заявлення громадянином за встановленою формою точних та достовірних відомостей, перелік яких визначений цим Кодексом, про товари, які переміщуються (пересилаються) таким громадянином через митний кордон України (у тому числі при проходженні (проїзді) ним каналом, позначеним символами зеленого кольору («зелений коридор»).

Відповідно до ст.374 МК України товари (за винятком підакцизних), сумарна фактурна вартість яких не перевищує еквівалент 1000 євро, що ввозяться громадянами на митну територію України у ручній поклажі та/або у супроводжуваному багажі через пункти пропуску через державний кордон України, відкриті для повітряного сполучення, та товари (крім підакцизних), сумарна фактурна вартість яких не перевищує еквівалент 500 євро та сумарна вага яких не перевищує 50 кг, що ввозяться громадянами на митну територію України у ручній поклажі та/або у супроводжуваному багажі через інші, ніж відкриті для повітряного сполучення, пункти пропуску через державний кордон України, не підлягають письмовому декларуванню (за винятком товарів, на які відповідно до статті 197 цього Кодексу встановлено обмеження щодо переміщення громадянами через митний кордон України, і випадків, передбачених частиною другою цієї статті) та не є об`єктами оподаткування митними платежами (ч.1 цієї статті).

Товари (крім підакцизних), що ввозяться громадянами у ручній поклажі та/або у супроводжуваному багажі, сумарна фактурна вартість та/або загальна вага яких перевищують обмеження, встановлені частиною першою цієї статті, але загальна фактурна вартість яких не перевищує еквівалент 10000 євро, підлягають письмовому декларуванню в порядку, встановленому для громадян, з поданням документів, що видаються державними органами для здійснення митного контролю та митного оформлення таких товарів, та оподатковуються ввізним митом за ставкою 10 відсотків і податком на додану вартість за ставкою, встановленою Податковим кодексом України, в частині, що перевищує еквівалент 1000 євро (при ввезенні товарів на митну територію України через пункти пропуску через державний кордон України, відкриті для повітряного сполучення) та еквівалент 500 євро або вартість товарів, обчислена пропорційно до ваги, що перевищує 50 кг (при ввезенні через інші пункти пропуску через державний кордон України). Базою оподаткування таких товарів є частина їх сумарної фактурної вартості, що перевищує еквівалент 1000 євро (при ввезенні товарів на митну територію України через пункти пропуску через державний кордон України, відкриті для повітряного сполучення) та еквівалент 500 євро або вартість товарів, обчислена пропорційно до ваги, що перевищує 50 кг (при ввезенні через інші пункти пропуску через державний кордон України).

Порядок призначення та проведення експертиз у справах про порушення митних правил врегульований нормами МК України.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.357 МК України дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених митним органом. Зазначені дослідження (аналізи, експертизи) проводяться з метою забезпечення здійснення митного контролю та митного оформлення і не є судовими експертизами.

Згідно з ч.2 ст.515 МК України експертиза проводиться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, його відокремлених підрозділів та інших установ або окремими спеціалістами, які призначаються посадовою особою митного органу, у провадженні якої знаходиться справа про порушення митних правил. Особа, щодо якої порушено зазначену справу, має право на проведення за її рахунок незалежної експертизи.

Відповідно до ст.516 МК України, визнавши за необхідне проведення експертизи, посадова особа митного органу, у провадженні якої знаходиться справа про порушення митних правил, виносить постанову, у якій визначаються підстави для призначення експертизи, прізвище експерта або найменування спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, його відокремленого підрозділу чи іншої відповідної установи, в якій має проводитися експертиза. У цій же постанові ставляться конкретні питання, які мають бути вирішені під час проведення експертизи, а також визначаються матеріали, що передаються у розпорядження експерта.

Відповідно до п.3 Положення про СЛЕД Держмитслужби, затв. наказом Держмитслужби № 18 від 23.10.2019р., у редакції наказу № 29 від 12.11.2019р. (із змінами), на Спеціалізовану лабораторію Держмитслужби покладено завдання з проведення досліджень та здійснення експертної діяльності у митній сфері, а також здійснення відповідно до законодавства попередньої оцінки майна, вилученого, конфіскованого за порушення митного законодавства.

Повноваження Спеціалізованої лабораторії на проведення експертизи в справах про порушення митних правил, в тому числі проведення товарознавчої експертизи із визначенням вартості вилученого майна, що є предметом правопорушення, закріплено Положенням про СЛЕД Держмитслужби, що відповідає вимогам МК України, з урахуванням особливостей, визначених Законом України № 2658-ІІІ від 12.07.2001р. «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до п.4 розділу III «Формування документації для проведення досліджень (аналізів, експертиз)» Порядку взаємодії структурних підрозділів та територіальних органів Державної фіскальної служби України із Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС під час проведення досліджень (аналізів, експертиз), затв. наказом Міністерства фінансів України № 105 від 02.12.2016р., посадовою особою митниці було призначено експертизу; зазначені завдання для дослідження (аналізу, експертизи) відповідали меті призначення експертизи та не виходили за межі компетенції та спеціальних знань експерта, оскільки передбачали лише визначення вартості предметів правопорушення.

Згідно висновку експерта Спеціалізованої лабораторії №-0221 від 16.10.2024, вартість виявленого товару становить 142245,90грн., що за курсом валют НБУ станом на 02.10.2024складає 3111,88євро.

Суд апеляційної інстанції враховує, що у рішенні Великої Палати Верховного Суду від 18.12.2019 у справі №522/1029/18, зазначено, що висновок експерта не може бути належним і допустимим доказом, якщо у ньому не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, і що такий висновок підготовлено для подання до суду.

Водночас, матеріали справи не містять доказів, що експерт був повідомлений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

З урахуванням наведеного, апеляційний суд вважає, що не повідомлення експерта про кримінальну відповідальність виключає можливість застосування висновку Спеціалізованої лабораторії, що як належного та допустимого доказу у цій справі.

В розвиток оцінки спірних правовідносин суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до ст.49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із ч.ч.1, 3, 4 ст.368 МК України для цілей оподаткування товарів, що переміщуються (пересилаються) громадянами через митний кордон України, застосовується фактурна вартість цих товарів, зазначена в касових або товарних чеках, ярликах, інших документах роздрібної торгівлі, які містять відомості щодо вартості таких товарів. Особа, яка декларує товари, вправі довести достовірність відомостей, представлених для визначення їх фактурної вартості. У разі наявності доказів недостовірності заявленої фактурної вартості товарів митні органи визначають їх вартість самостійно, на підставі ціни на ідентичні або подібні (аналогічні) товари відповідно до вимог цього Кодексу.

Відповідно до п. 3 ч. 1ст. 8 МК України митна справа здійснюється на основі принципів законності та презумпції невинуватості.

Відповідно до ч. 1ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Відповідно до ст. 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону.

Статтею 487 МК України встановлено, що провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Частиною 2статті 471 МК України передбачена адміністративна відповідальність за недекларування товарів (крім зазначених у частинах першій та/або третій цієї статті), що переміщуються через митний кордон України громадянами.

Нормами ст. 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема і висновком експерта.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції та зазначає, що у справі наявні документи, які встановлюють фактичну вартість товару, а саме квитанції, які фіксують точну вартість конкретного товару.

Щодо доводів апелянта про те, що саме висновок Спеціалізованої лабораторії є підставою для нарахування штрафу, то суд апеляційної інстанції зазначає, що такий не є належним та допустимим доказом у цій справі, проте квитанція №РА059, квитанція №РА060, квитанція №РА618, квитанція №РА084, квитанція №РА7040 на переконання суду апеляційної інстанції підтверджують загальна вартість придбаного товару, який згодом позивач перемістив через митний кордон України та становить 79309,58 грн.

Згідно з статтею 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Підсумовуючи вказане, надаючи правову оцінку аргументам сторін, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що вартість переміщуваного позивачем через митний кордон товару підтверджена належними та допустимими доказами, що долучені до справи та становила 79309,58 грн., а відтак розмір стягнення у виді штрафу повинен становити 23792,87 грн. (79309,58 грн. х 30%), а відтак доводи, наведені в апеляційній скарзі не спростовують висновків суду першої інстанції.

Згідно з частиною 2 статті 6 КАС України та статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

Право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд, гарантованого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень

З огляду на викладене, враховуючи положення статті 316 КАС України прецедентну практику ЄСПЛ, суд апеляційної інстанції приходить переконання, що судом першої інстанції в оскаржуваному рішенні викладено підстави задоволення позовних вимог, на основі об`єктивної оцінки наданих сторонами доказів повно встановлено фактичні обставини справи, правильно застосовано норми матеріального права.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування, оскільки не впливають на законність судового рішення.

Керуючись статтями 230, 241, 243, 308, 311, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Закарпатської митниці Держмитслужби України залишити без задоволення, а рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07 травня 2025 року у справі №308/19862/24 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття є остаточною та не підлягає касаційному оскарженню,.

Головуючий суддя Т. І. Шинкар
судді О. І. Довга
І. І. Запотічний