Справа № 640/16628/20
Суддя: Кошкош О.О.
Дата ухвалення: 2025-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 липня 2025 року Справа№640/16628/20

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Кошкош О.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Полтавської обласної прокуратури, Офісу Генерального прокурора про визнання протиправними та скасування висновку і наказу в частині,

ВСТАНОВИВ:

21.07.2020 до Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в якій позивач з урахуванням заяви від 05.05.2025 просить суд:

- визнати протиправними дії прокуратури Полтавської області (на даний час Полтавської обласної прокуратури) та Офісу Генерального прокурора щодо видання (складення, підписання, затвердження) та використання у якості підстави для невиплати ОСОБА_1 премії за червень 2020 року пункту 3 висновків (резолютивної частини) індивідуального акту Висновку прокуратури Полтавської області та Офісу Генерального прокурора від 15.06.2020 «Про результати додаткового службового розслідування щодо можливого вчинення окремими працівниками прокуратури Полтавської області дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумніви у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесноті та непідкупності органів прокуратури, під час здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні № 0000088 від 18.05.2017 за ч. 1 ст. 364 КК України, невжиття комплексу заходів, спрямованих на захист інтересів держави, шляхом пред`явлення позовів про повернення у державну власність 76 земельних ділянок, розташованих у заплаві та водоохоронній зоні річок Коломак та ОСОБА_2 , які всупереч вимог чинного законодавства у подальшому передані у власність відповідних фізичних осіб», який 16.06.2020 затверджено прокурором Полтавської області ОСОБА_3 , в частині встановлення факту виявлення порушень вимог Кримінального процесуального кодексу України та галузевого наказу Генерального прокурора від 21.09.2018 №186 «Про організацію діяльності прокурорів щодо представництва інтересів держави в суді та при виконанні судових рішень», відсутності належного відомчого контролю за діяльністю підлеглих прокурорів керівником Полтавської місцевої прокуратури ОСОБА_1 , з одночасним клопотанням перед прокурором області про зменшення розміру премії за відповідний період керівнику Полтавської місцевої прокуратури ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ прокурора Полтавської області Голинського Я.О. «Про преміювання» від 23.06.2020 №440к в частині рішення не виплачувати премію керівнику Полтавської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_1 за червень 2020 року;

- стягнути з прокуратури Полтавської області (на даний час Полтавської обласної прокуратури) кошти на відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями у розмірі 9570 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що проведення службового розслідування в органах прокуратури поза межами, встановленими Законом України «Про запобігання корупції» та з питань, не пов`язаних із виявленням причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення або невиконанню вимог Закону України «Про запобігання корупції» в інший спосіб, не на підставі подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, не на підставі норм закону, виходить за межі компетенції прокурорів прокуратури Полтавської області та Генеральної інспекції Офісу Генерального прокурора, встановленої законом.

Позивач зазначив, що у прокуратури Полтавської області та створеної нею Комісією зі службового розслідування за участю працівників Офісу Генерального прокурора відсутні повноваження з питань оцінки належності виконання керівником Полтавської місцевої прокуратури ОСОБА_1 як прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, встановлених для відповідної адміністративної посади.

05.08.2020 ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Витребувано у відповідачів належним чином засвідчені копії матеріалів, на підставі яких видано оскаржувані висновок і наказ.

12.10.2020 на адресу Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов від Полтавської обласної прокуратури (далі відповідач-1) надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач-1 просить відмовити у задоволенні позову повністю.

Обґрунтовуючи відзив відповідач-1 зазначає, що висновок від 15.06.2020 не є актом індивідуальної дії, як помилково вважає позивача, а є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки щодо наявності чи відсутності порушень, не породжує, не змінює та не звужує права особи, не встановлює для неї додаткових обов`язків та не покладає відповідальність, а тому не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні ст. 5 КАС України, яке може бути оскаржено до адміністративного суду. При цьому дії службових осіб щодо складання такого висновку та включення до нього певних фактів не породжують обов`язкових юридичних наслідків, що не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для позивача.

Відповідач-1 вказав, що оскарження висновку на момент звернення з цим позовом до суду не порушує прав, свобод або інтересів позивача, що, на підставі наведених вище положень ч. 1 ст. 5 КАС України, унеможливлює розгляд таких вимог у порядку адміністративного судочинства.

Щодо скасування наказу прокурора Полтавської області «Про преміювання» від 23.06.2020 №440к в частині преміювання, відповідач-1 зазначив, що 17.06.2020 заступником прокурора Полтавської області ОСОБА_4 на виконання норм Положення про преміювання працівників органів прокуратури, Національної академії прокуратури України та членів Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, що затверджений наказом Генерального прокурора України від 09.08.2017 № 234 складено рапорт про наявність підстав для зменшення розміру премії керівнику Полтавської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_1 . В подальшому, на підставі вказаного рапорту, винесено наказ прокурора Полтавської області «Про преміювання» від 23.06.2020 № 440к.

Із змісту рапорту заступника прокурора Полтавської області вбачається, що керівником Полтавської місцевої прокуратури ОСОБА_1 допущено порушення обліково-реєстраційної дисципліни.

Враховуючи те, що визначення розміру преміювання працівників з урахуванням їх вкладу у загальні результати роботи є виключно дискреційними повноваженнями керівника, прокурор Полтавської області, використовуючи своє право, передбачене Положенням про преміювання працівників прокуратури органів прокуратури, видав оспорюваний наказ від 23.06.2020 № 440к, яким виходячи з особистого вкладу в загальні результати роботи, вирішив не виплачувати премію позивачу за червень 2020 року. Водночас, позбавлення премії не є видом дисциплінарного стягнення.

Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду.

З метою забезпечення розгляду адміністративної справи здійснено автоматизований розподіл судових справ між іншими окружними адміністративними судами України.

Адміністративну справу передано до Донецького окружного адміністративного суду. За результатами автоматизованого розподілу справи головуючим у даній справі призначено суддю Кошкош О.О.

01.05.2025 ухвалою Донецького окружного адміністративного суду адміністративну справу № 640/16628/20 прийнято до розгляду суддею Кошкош О.О. за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання. Зобов`язано позивача в 5-ти денний строк з дня отримання цієї ухвали надати суду засобами електронного зв`язку через підсистему ЄСІТС Електронний суд або на електронну пошту суду: актуальну інформацію про місцезнаходження, адресу електронної пошти та номер засобів зв`язку з ним; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

05.05.2025 на виконання ухвали Донецького окружного адміністративного суду від 01.05.2025 надійшла актуальну інформацію про місцезнаходження, адресу електронної пошти та номер засобів зв`язку з ним; власне письмове підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також позивачем заявлено клопотання про зміну предмету позову та клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та проводити судові засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 20.05.2025 відмовлено у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, про розгляд справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів позивача та електронного підпису.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 20.05.2025 змінено назву відповідача-1 - Прокуратура Полтавської області () на правильне найменування - Полтавська обласна прокуратура ().

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 20.05.2025 прийнято до розгляду заяву позивача про зміну предмета позову у справі.

Офіс Генерального прокурора (далі відповідач-2) своїм правом подати відзив на позовну заяву не скористався.

Відповідно до ч. 6 ст. 162 КАС України, у разі неподання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відтак, враховуючи, що відповідач-2 без поважних причин не подав відзиву на позовну заяву, виходячи із обставин справи, зважаючи на положення ч. 6 ст. 162 КАС України, суд вважає за можливим розглянути справу за наявними у ній матеріалами.

Дослідивши наявні у справі докази та письмові аргументи, викладені у позовній заяві, суд встановив наступне.

16.08.2018 наказом Генерального прокурора України № 120к, ОСОБА_1 призначено керівником Полтавської місцевої прокуратури Полтавської області строком на 5 років.

13.02.2020 на підставі листа керівника Генеральної інспекції Офісу Генерального прокурора від 10.10.2020 № 17/1/1-44вих20 прокурором Полтавської області було прийнято наказ № 45 «Про проведення службового розслідування» щодо можливого вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумніви у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесноті та непідкупності органів прокуратури, окремими працівниками прокуратури Полтавської області під час здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні № 0000088 від 18.05.2017 за ч. 1 ст. 364 КК України, невжиття комплексу заходів, спрямованих на захист інтересів держави, шляхом пред`явлення позовів про повернення у державну власність 76 земельних ділянок, розташованих у заплаві та водоохоронній зоні річок Коломак та Ворскла, які всупереч вимог чинного законодавства у подальшому передані у власність відповідних фізичних осіб.

02.03.2020 наказом прокурора Полтавської області № 50 внесено зміни до наказу від 13.02.2020 № 45, яким виключено зі складу комісії голову комісії заступника прокурора Полтавської області ОСОБА_4 та включено до складу комісії голову комісії заступника прокурора Полтавської області ОСОБА_5 . Також включено до складу комісії членів комісії прокурорів відділу запобігання правопорушенням в органах прокуратури управління внутрішньої безпеки Генеральної інспекції Офісу Генерального прокурора Титарчука І.Г., Цьоньо О.В.

12.03.2020 наказом прокурора Полтавської області № 51 продовжено строк проведення службового розслідування розпочатого відповідно до наказу прокурора Полтавської області від 13.02.2020 № 45 до 11.04.2020.

Листами голови комісії по проведенню службового розслідування 08.04.2020 № 327вих-20 та № 328вих-20 повідомлено прокурорів Полтавської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про проведення щодо них службового розслідування, за фактом можливого вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумніви у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесноті та непідкупності органів прокуратури, окремими працівниками прокуратури Полтавської області під час здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні № 0000088 від 18.05.2017 за ч. 1 ст. 364 КК України, невжиття комплексу заходів, спрямованих на захист інтересів держави, шляхом пред`явлення позовів про повернення у державну власність 76 земельних ділянок, розташованих у заплаві та водоохоронній зоні річок ОСОБА_8 та ОСОБА_2 , які всупереч вимог чинного законодавства у подальшому передані у власність відповідних фізичних осіб.

13.04.2020 за результатами службової перевірки на виконання наказу прокурора Полтавської області 13.02.2020 № 45 закінчено службове розслідування та прийнято Висновок, що затверджений прокурором Полтавської області, яким встановлено відсутність в діях прокурорів Полтавської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_6 та ОСОБА_7 факти вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумніви у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесноті та непідкупності органів прокуратури, окремими працівниками прокуратури Полтавської області під час здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні № 0000088 від 18.05.2017 за ч. 1 ст. 364 КК України, невжиття комплексу заходів, спрямованих на захист інтересів держави, шляхом пред`явлення позовів про повернення у державну власність 76 земельних ділянок, розташованих у заплаві та водоохоронній зоні річок ОСОБА_8 та ОСОБА_2 , які всупереч вимог чинного законодавства у подальшому передані у власність відповідних фізичних осіб.

16.04.2020 прокурорами відділу запобігання правопорушенням в органах прокуратури управління внутрішньої безпеки Генеральної інспекції Офісу Генерального прокурора Титарчуком І.Г., та ОСОБА_9 було підписано та надіслано до прокуратури Полтавської області рапорт із непогодженням Висновку від 13.04.2020, що затверджений прокурором Полтавської області.

08.05.2020 Генеральним прокурором прийнято наказ № 208 «Про скасування висновку службового розслідування та призначення додаткового службового розслідування», яким скасовано висновок службового розслідування прокуратури Полтавської області від 13.04.2020, щодо окремих працівників органів прокуратури Полтавської області під час здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні № 0000088 від 18.05.2017 за ч. 1 ст. 364 КК України.

18.05.2020 прокурором Полтавської області прийнято наказ № 80 «Про проведення додаткового службового розслідування», яким призначено додаткове службове розслідування за фактом можливого вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумніви у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесноті та непідкупності органів прокуратури, окремими працівниками прокуратури Полтавської області під час здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні № 0000088 від 18.05.2017 за ч. 1 ст. 364 КК України, невжиття комплексу заходів, спрямованих на захист інтересів держави, шляхом пред`явлення позовів про повернення у державну власність 76 земельних ділянок, розташованих у заплаві та водоохоронній зоні річок ОСОБА_8 та ОСОБА_2 , які всупереч вимог чинного законодавства у подальшому передані у власність відповідних фізичних осіб.

15.06.2020 за результатами додаткового службового розслідування на виконання наказу прокурора Полтавської області 18.05.2020 № 80 закінчено службове розслідування та прийнято Висновок, що затверджений 16.06.2020 прокурором Полтавської області, на підставі якого комісія дійшла висновку, яким:

- факти, які стали підставою для призначення службового розслідування знайшли своє підтвердження, в частині неналежної організації діяльності прокурорів з нагляду та додержання законів під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000088 від 18.05.2017 за ч. 1 ст. 364 КК України, недотримання розумних строків, невжиття комплексу заходів, спрямованих на захист інтересів держави, шляхом пред`явлення позовів про повернення у державну власність земельних ділянок, розташованих у заплаві та водоохоронній зоні річок ОСОБА_8 та ОСОБА_2 , які всупереч вимог чинного законодавства у подальшому передані у власність відповідних фізичних осіб;

- за фактом виявлених порушень вимог Кримінального процесуального кодексу України та галузевого наказу Генерального прокурора від 21.09.2018 № 186 «Про організацію діяльності прокурорів щодо представництва інтересів держави в суді та при виконанні судових рішень», відсутність належного відомчого контролю за діяльністю підлеглих прокурорів клопотати перед прокурором області про зменшення розміру премії за відповідний період керівнику Полтавської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_1 та його першому заступнику ОСОБА_10 ;

- враховуючи що прокурори Полтавської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на теперішній час вжили належних заходів щодо активізації досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000088, а також представницької діяльності, заходи реагування щодо них не вживати.

Листом заступника прокурора Полтавської обласної від 17.06.2020 повідомлено ОСОБА_1 про завершення додаткового службового розслідування.

17.06.2020 заступником прокурора Полтавської області ОСОБА_4 було підписано та надано прокурору Полтавської області рапорт в якому останній просить зменшити розмір премії на 100 % за червень 2020 року керівнику Полтавської місцевої прокуратури ОСОБА_1 та його першому заступнику ОСОБА_10 .

Листом заступника прокурора Полтавської обласної від 17.06.2020 направлено ОСОБА_1 для ознайомлення рапорт від 17.06.2020 про зменшення розміру премії.

23.06.2020 прокурором Полтавської області ОСОБА_3 прийнято наказ № 440к «Про преміювання», яким в п. 5 прийнято рішення не виплачувати премію, зокрема керівнику Полтавської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_1 за червень 2020 року.

Не погоджуючись із діями Прокуратури Полтавської області (на даний час Полтавської обласної прокуратури) та Офісу Генерального прокурора щодо видання (складення, підписання, затвердження) та використання у якості підстави для невиплати премії за червень 2020 року пункту 3 висновків (резолютивної частини) індивідуального акту Висновку Прокуратури Полтавської області та Офісу Генерального прокурора від 15.06.2020 та наказу від 23.06.2020 №440к «Про преміювання», яким в п. 5 прийнято рішення не виплачувати премію, зокрема керівнику Полтавської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_1 за червень 2020 року, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Визначаючись щодо заявлених позовних вимог, суд виходить із наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також система прокуратури України, визначаються Законом України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 №1697-VII (далі - Закон № 1697-VII, у редакції, чинній на момент виникнення правовідносин).

Статтею 4 Закону № 1697-VII установлено, що організація та діяльність прокуратури України, статус прокурорів визначаються Конституцією України, цим та іншими законами України, чинними міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Систему прокуратури України становлять: Офіс Генерального прокурора; обласні прокуратури; окружні прокуратури; Спеціалізована антикорупційна прокуратура (ч. 1 ст. 7 Закону № 1697-VII).

Згідно зі ст. 12 Закону № 1697-VII перелік та територіальна юрисдикція окружних прокуратур визначається наказом Генерального прокурора. Утворення, реорганізація та ліквідація окружних прокуратур, визначення їхньої компетенції, структури і штатного розпису здійснюються Генеральним прокурором.

Окружну прокуратуру очолює керівник окружної прокуратури, який має першого заступника та не більше двох заступників.

Повноваження керівника окружної прокуратури визначені статтею 13 Закону № 1697-VII, згідно з якою, керівник окружної прокуратури: 1) представляє окружну прокуратуру у зносинах з органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, особами, підприємствами, установами та організаціями; 2) організовує діяльність окружної прокуратури; 3) у десятиденний строк із дня вивільнення посади повідомляє відповідний орган, що здійснює дисциплінарне провадження, про наявність вакантної або тимчасово вакантної посади у окружній прокуратурі; 4) забезпечує виконання вимог щодо підвищення кваліфікації прокурорів окружної прокуратури; 4-1) призначає на адміністративні посади та звільняє з адміністративних посад прокурорів у випадках та порядку, встановлених цим Законом; 4-2) контролює ведення та аналіз статистичних даних, організовує вивчення та узагальнення практики застосування законодавства, інформаційно-аналітичне забезпечення прокурорів з метою підвищення якості здійснення ними своїх функцій; 5) виконує інші повноваження, передбачені цим та іншими законами України.

Керівник окружної прокуратури видає накази з питань, що належать до його адміністративних повноважень.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 81 Закону № 1697-VII заробітна плата прокурора складається з посадового окладу, премій та надбавок за вислугу років, виконання обов`язків на адміністративній посаді та інших виплат, передбачених законодавством.

Преміювання прокурорів здійснюється в порядку, затвердженому Генеральним прокурором, за результатами оцінювання якості їх роботи за календарний рік у межах фонду преміювання, утвореного в розмірі не менш як 10 відсотків посадових окладів та економії фонду оплати праці. Розмір щорічної премії прокурора не може становити більше 30 відсотків розміру суми його посадового окладу, отриманої ним за відповідний календарний рік.

Так, конкретні підстави і порядок преміювання прокурорів, слідчих, працівників, що виконують функції з обслуговування, службовців, робітників органів прокуратури, працівників Національної академії прокуратури України, а також членів Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів визначаються Положенням про преміювання працівників органів прокуратури, Національної академії прокуратури України та членів Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, що затверджений наказом Генеральної прокуратури України 09.08.2017 за № 234, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.08.2017 за № 1028/30896 (далі Положення № 234, у редакції, чинній на момент виникнення правовідносин).

Відповідно до п. 2 розділу І Положення №234 преміювання працівників Генеральної прокуратури України, регіональних, місцевих прокуратур, Національної академії прокуратури України та членів Комісії здійснюється щомісяця пропорційно до відпрацьованого часу в межах фонду преміювання, затвердженого в кошторисах, та економії фонду оплати праці.

Згідно з п. 4 розділу І Положення № 234 розмір премій визначається відповідно до об`єктивної оцінки роботи працівника, члена Комісії та їх особистого внеску в загальні результати роботи у відсотках до посадового окладу або місячної заробітної плати працівника (крім доплат за виконання обов`язків тимчасово відсутніх працівників та за виконання обов`язків тимчасово відсутнього керівника) і члена Комісії.

У разі несвоєчасного або неякісного виконання завдань, погіршення ефективності роботи і порушення трудової дисципліни премія виплачується в меншому розмірі або не виплачується взагалі (п. 6 розділу І Положення № 234).

Також підстави для невиплати премії встановлені і в п. 7 розділу І Положення № 234, відповідно до якого, премія не виплачується працівникам: за місяць, у якому накладено дисциплінарне стягнення; за час відпусток, тимчасової непрацездатності та в інших випадках, коли згідно з чинним законодавством виплати провадяться, виходячи з розміру середньої заробітної плати; на час відсторонення від посади в порядку, передбаченому статтями 154-158 Кримінального процесуального кодексу України; на час відсторонення від виконання службових повноважень у порядку, передбаченому Законом України "Про запобігання корупції"; при звільненні з роботи в місяці, за який здійснюється преміювання, за винятком виходу на пенсію, звільнення за станом здоров`я, відрядження для роботи у Кваліфікаційно-дисциплінарній комісії прокурорів, Національній академії прокуратури України чи в інших органах у визначених законом випадках, у зв`язку зі змінами в організації виробництва і праці, скороченням чисельності або штату працівників, у порядку переведення на інше місце роботи, а також у разі застосування заборони, передбаченої Законом України "Про очищення влади".

Загальні критерії оцінки роботи працівників визначені п. 10 розділу І Положення № 234. До таких критеріїв належать: сумлінне виконання службових обов`язків; своєчасне та якісне виконання завдань і доручень керівників органів прокуратури, Національної академії прокуратури України, голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів; дотримання трудової дисципліни.

Пунктами 1, 2 розділу ІІ Положення № 234 визначено, що бухгалтерські служби обраховують середньовизначений розмір премії у відсотках і не пізніше 17 числа кожного місяця доводять його до відома кадрових підрозділів відповідних органів прокуратури, Національної академії прокуратури України, голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

Щомісяця, до 17 числа, перший заступник або заступник Генерального прокурора, перші заступники або заступники керівників регіональних прокуратур, перший проректор чи проректор Національної академії прокуратури України, які згідно з розподілом обов`язків відповідають за організацію бухгалтерських служб, погоджують відповідно з Генеральним прокурором, керівниками регіональних прокуратур, ректором Національної академії прокуратури України середньовизначений розмір виплати, який спрямовується на преміювання працівників.

Відповідно до п. 3 розділу ІІ Положення № 234 у разі неналежного виконання працівниками, членами Комісії службових обов`язків, що зумовлює невиплату премії або її виплату в меншому розмірі, перший заступник та заступники Генерального прокурора, керівники самостійних структурних підрозділів Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, Національної академії прокуратури України, а також голова Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, керівники місцевих прокуратур складають рапорти з обґрунтуванням підстав та відсотка, на який пропонується зменшити розмір премії.

Рапорт про невиплату премії або її виплату в меншому розмірі погоджується з відповідними заступниками Генерального прокурора, керівниками регіональних прокуратур, ректором Національної академії прокуратури України і до 18 числа кожного місяця передається до кадрового підрозділу.

Мотивовані пропозиції про невиплату премії або її виплату в меншому розмірі доводяться до відома працівників відповідної прокуратури, Національної академії прокуратури України, членів Комісії.

Згідно з п. 4 розділу ІІ Положення № 234 на підставі цих пропозицій кадровими підрозділами, Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів готуються проекти відповідних наказів про виплату середньовизначеного розміру премії із зазначенням працівників, членів Комісії, яким премія виплачується в меншому розмірі чи не виплачується взагалі.

Відповідні накази доводяться до відома працівників, членів Комісії, яким премія виплачується в меншому розмірі чи не виплачується взагалі (п. 5 розділу ІІ Положення № 234).

Як установлено судом, підставою для прийняття наказу від 23.06.2020 №440к «Про преміювання», яким в п. 5 прийнято рішення не виплачувати премію, зокрема керівнику Полтавської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_1 за червень 2020 року слугував рапорт заступника прокурора Полтавської області ОСОБА_4 від 17.06.2020, адресований прокурору Полтавської області в якому останній просить зменшити розмір премії на 100 % за червень 2020 року, зокрема керівнику Полтавської місцевої прокуратури ОСОБА_1 .

Рапорт складено за результатами додаткового службового розслідування на виконання наказу прокурора Полтавської області 18.05.2020 № 80 «Про проведення додаткового службового розслідування», яким призначено додаткове службове розслідування за фактом можливого вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумніви у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесноті та непідкупності органів прокуратури, окремими працівниками прокуратури Полтавської області під час здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні № 0000088 від 18.05.2017 за ч. 1 ст. 364 КК України, невжиття комплексу заходів, спрямованих на захист інтересів держави, шляхом пред`явлення позовів про повернення у державну власність 76 земельних ділянок, розташованих у заплаві та водоохоронній зоні річок ОСОБА_8 та ОСОБА_2 , які всупереч вимог чинного законодавства у подальшому передані у власність відповідних фізичних осіб.

Досліджуючи висновок прокуратури Полтавської області та Офісу Генерального прокурора від 15.06.2020 «Про результати додаткового службового розслідування щодо можливого вчинення окремими працівниками прокуратури Полтавської області дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумніви у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесноті та непідкупності органів прокуратури, під час здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні № 0000088 від 18.05.2017 за ч. 1 ст. 364 КК України, невжиття комплексу заходів, спрямованих на захист інтересів держави, шляхом пред`явлення позовів про повернення у державну власність 76 земельних ділянок, розташованих у заплаві та водоохоронній зоні річок ОСОБА_8 та ОСОБА_2 , які всупереч вимог чинного законодавства у подальшому передані у власність відповідних фізичних осіб», який 16.06.2020 затверджено прокурором Полтавської області ОСОБА_3 , в частині встановлення факту виявлення порушень вимог Кримінального процесуального кодексу України та галузевого наказу Генерального прокурора від 21.09.2018 № 186 «Про організацію діяльності прокурорів щодо представництва інтересів держави в суді та при виконанні судових рішень», відсутності належного відомчого контролю за діяльністю підлеглих прокурорів керівником Полтавської місцевої прокуратури ОСОБА_1 , з одночасним клопотанням перед прокурором області про зменшення розміру премії за відповідний період керівнику Полтавської місцевої прокуратури ОСОБА_1 (далі Висновок від 16.06.2020), суд зазначає наступне.

Як вбачається зі змісту Висновку від 16.06.2020, вказаний висновок видано за результатами службового розслідування, призначеного та проведеного на підставі Наказу Генеральної прокуратури України «Про затвердження Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах прокуратури» від 06.12.2017 № 343, що зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.01.2018 за № 8/31460 (далі - Інструкція № 343).

Інструкцію № 343 видано відповідно до вимог статей 9, 19 Закону № 1697-VII, статей 1, 65 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VII з метою удосконалення заходів, спрямованих на захист прав і свобод людини, зміцнення дисципліни в органах прокуратури, регламентування питань призначення, проведення службових розслідувань та прийняття законних рішень за їх результатами.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» від 19.09.2019 № 113-ІХ внесено зміни до ст. 44 Закону № 1697-VII, відповідно до якої дисциплінарне провадження здійснюється відповідним органом. Попередня редакція цієї статті (в редакції станом на 01.01.2019) визначала, що дисциплінарне провадження здійснюється Кваліфікаційно- дисциплінарною комісією прокурорів.

Законом № 113-ІХ установлено, що тимчасово, до 1 вересня 2021 року, рішення кадрової комісії Офісу Генерального прокурора, кадрових комісій обласних прокуратур, прийняті за результатами дисциплінарних проваджень, можуть бути оскаржені прокурорами у порядку, визначеному цим Кодексом для оскарження актів, дій або бездіяльності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

Відповідно до підпункту 8 пункту 22 Розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-ІХ установлено, що тимчасово, до 1 вересня 2021 року Генеральний прокурор визначає: перелік, склад і порядок роботи кадрових комісій Офісу Генерального прокурора, обласних прокуратур у випадках, передбачених підпунктом 7 цього пункту; порядок розгляду кадровою комісією скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та процедуру здійснення дисциплінарного провадження; порядок прийняття кадровою комісією рішення за результатами дисциплінарного провадження і за наявності підстав, передбачених Законом України "Про прокуратуру", про накладення на прокурора Офісу Генерального прокурора, обласної та окружної прокуратури дисциплінарного стягнення або про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора.

Наказом Генерального прокурора від 04.11.2019 № 266 затверджено Порядок розгляду кадровою комісією скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку, здійснення дисциплінарного провадження (далі Порядок № 266).

Згідно п. 1 Порядку № 266, цей Порядок визначає процедуру розгляду кадровою комісією скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку, здійснення дисциплінарного провадження, прийняття рішення за результатами дисциплінарного провадження і за наявності підстав, передбачених Законом України "Про прокуратуру", про накладення на прокурора Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора), Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, обласної (регіональної), окружної (місцевої), військової прокуратури дисциплінарного стягнення або прийняття рішення про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора.

Абзац 2 пункту 9 розділу І Порядку № 266 передбачено, що предметом розгляду в межах дисциплінарного провадження не може бути неналежне виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, встановлених для відповідної адміністративної посади. Порядок розгляду звернень щодо неналежного виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, встановлених для відповідної адміністративної посади, визначається Генеральним прокурором.

Згідно ч. 1 ст. 45 Закону № 1697-VII та п. 2 розділу І Порядку 266, дисциплінарне провадження - це процедура розгляду відповідним органом, що здійснює дисциплінарне провадження щодо прокурорів, дисциплінарної скарги, у якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку.

Згідно п. 3 розділу І Порядку 266 прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності в порядку дисциплінарного провадження з підстав, визначених частиною першою ст. 43 Закону № 1697-VII.

Вичерпний перелік підстав для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності визначено у ч. 1 ст. 43 Закону № 1697-VII.

Відповідно до ч. 1 ст. 43 Закону № 1697-VII прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з таких підстав: 1) невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків; 2) необґрунтоване зволікання з розглядом звернення; 3) розголошення таємниці, що охороняється законом, яка стала відомою прокуророві під час виконання повноважень; 4) порушення встановленого законом порядку подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування; 5) вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури; 6) систематичне (два і більше разів протягом одного року) або одноразове грубе порушення правил прокурорської етики; 7) порушення правил внутрішнього службового розпорядку; 8) втручання чи будь-який інший вплив прокурора у випадках чи порядку, не передбачених законодавством, у службову діяльність іншого прокурора, службових, посадових осіб чи суддів, у тому числі шляхом публічних висловлювань стосовно їх рішень, дій чи бездіяльності, за відсутності при цьому ознак адміністративного чи кримінального правопорушення; 9) публічне висловлювання, яке є порушенням презумпції невинуватості.

Відповідно до п. 9 розділу І Порядку 266 предметом розгляду в межах дисциплінарного провадження не може бути неналежне виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, встановлених для відповідної адміністративної посади. Порядок розгляду звернень щодо неналежного виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, встановлених для відповідної адміністративної посади, визначається Генеральним прокурором.

Якщо кадрова комісія за результатами дисциплінарного провадження стосовно прокурора, який обіймає адміністративну посаду, встановила неналежне виконання ним посадових обов`язків, встановлених для відповідної адміністративної посади, кадрова комісія приймає відповідне рішення, яке надсилає Генеральному прокурору або відповідному керівнику обласної прокуратури.

Суд зазначає, що станом на день затвердження Висновку від 16.06.2020, Генеральним прокурором відповідно до п. 9-2 ч. 1 ст. 9 Закону № 1697-VII порядок розгляду звернень щодо неналежного виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, встановлених для відповідної адміністративної посади не було прийнято. Вказаний порядок прийнято лише 01.07.2020, який затверджено наказом Генерального прокурора № 113.

Таким чином, без застосування положень про систему індивідуального оцінювання якості роботи прокурорів та систему оцінювання якості роботи прокурорів, а також без дотримання порядку розгляду звернень щодо неналежного виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, встановленого для відповідної адміністративної посади і затвердженого Генеральним прокурором відповідно до пунктів 7-2, 9-2 частини першої статті 9 Закону № 1697-VII, перевірка була проведена неуповноваженим суб`єктом групою працівників прокуратур Полтавської області та Офісу Генерального прокурора без належної правової підстави. За її результатами, без використання визначених законодавством систем оцінювання, було зроблено неправомірний та безпідставний висновок про «відсутність належного відомчого контролю».

Суд зазначає, що на комісію зі службового розслідування прокуратури Полтавської області, утворену з працівників різних державних органів, законом покладено виключно повноваження щодо проведення службових розслідувань у випадках, передбачених частиною третьою статті 65 Закону № 1700-VII. За відсутності затвердженого Генеральним прокурором порядку, передбаченого пунктами 7-2, 9-2 частини першої статті 9 Закону № 1697-VII, така комісія не наділена повноваженнями розглядати звернення щодо неналежного виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків.

Щодо посилання відповідача-1 на постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2018 у справі № 9901/633/18, від 22.03.2018 у справі № 800/559/17, від 03.04.2018 № 9901/152/18 та від 30.05.2018 у справі № 9901/497/18, як на підстави для закриття провадження у справі у зв`язку із тим, що Висновок від 15.06.2020 не є актом індивідуальної дії, а є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки щодо наявності чи відсутності порушень, не породжує, не змінює та не звужує права особи, не встановлює для додаткових обов`язків та не покладає відповідальність, а тому не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні статті 5 КАС України, яке може бути оскаржено до адміністративного суду, суд зазначає наступне.

Наведені правові позиції дійсно свідчать про те, що не кожен документ органу державної влади є рішенням у розумінні ст. 5 КАС України. Однак вирішальним критерієм для визнання акту рішенням суб`єкта владних повноважень є юридичні наслідки, які він спричиняє для прав, свобод чи інтересів особи. Якщо вказаний Висновок від 15.06.2020 є підставою для застосування заходів впливу, впливає на трудові, службові або інші права особи, а також використовується як офіційна підстава для прийняття інших управлінських рішень, такий документ може бути визнаний актом індивідуальної дії, що підлягає оскарженню в адміністративному суді.

Суд установив, що саме на підставі зазначеного Висновку від 15.06.2020, заступником прокурора Полтавської області Галицьким О.В. підписано та надано прокурору Полтавської області рапорт від 17.06.2020 в якому останній просить зменшити розмір премії на 100 % за червень 2020 року керівнику Полтавської місцевої прокуратури ОСОБА_1 та його першому заступнику ОСОБА_10 .

Вказаний рапорт сформований за результатами Висновку прокуратури Полтавської області та Офісу Генерального прокурора від 15.06.2020 «Про результати додаткового службового розслідування щодо можливого вчинення окремими працівниками прокуратури Полтавської області дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумніви у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесноті та непідкупності органів прокуратури, під час здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні № 0000088 від 18.05.2017 за ч. 1 ст. 364 КК України, невжиття комплексу заходів, спрямованих на захист інтересів держави, шляхом пред`явлення позовів про повернення у державну власність 76 земельних ділянок, розташованих у заплаві та водоохоронній зоні річок Коломак та Ворскла, які всупереч вимог чинного законодавства у подальшому передані у власність відповідних фізичних осіб», а в подальшому видано наказ прокурором Полтавської області «Про преміювання» від 23.06.2020 №440к, яким в п. 5 прийнято рішення не виплачувати премію, зокрема керівнику Полтавської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_1 за червень 2020 року.

Таким чином, цей Висновок від 15.06.2020 став прямою підставою для прийняття управлінського рішення (наказу від 23.06.2020 № 440к), що вплинуло на обсяг трудових і майнових прав позивача.

Верховний Суд в постанові від 31.05.2022 у справі № 280/5247/20 зазначив, що питання обґрунтованості висновку службового розслідування має бути предметом оцінки судом у разі оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, прийнятих на його реалізацію.

Отже, Висновок від 15.06.2020 породив юридичні наслідки для позивача, а тому є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні статті 5 КАС України.

Таким чином, Висновок від 15.06.2020 в частині ОСОБА_1 прийнято не у спосіб, не за процедурою та не з дотриманням вимог, встановлених законом, а тому він є протиправним та підлягає скасуванню.

Також підлягає скасуванню наказ прокурора Полтавської області «Про преміювання» від 23.06.2020 №440к в частині рішення не виплачувати премію керівнику Полтавської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_1 за червень 2020 року, оскільки такий прийнятий на підставі рапорту від 17.06.2020, сформованого за результатами Висновку від 15.06.2020, який за результатами розгляду цієї справи в частині ОСОБА_1 визнано протиправним.

Щодо вимоги про стягнення з прокуратури Полтавської області (на даний час Полтавської обласної прокуратури) коштів на відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями у розмірі 9570,00 грн., то така не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Відповідно до пункту 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової шкоди)" (зі змінами та доповненнями) під моральною шкодою потрібно розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями чи бездіяльністю інших осіб.

Згідно з ч. 2 ст. 23 Цивільного кодексу України моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом чи або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Відповідно до пункту 5 вказаної Постанови Пленуму Верховного Суду України при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача, вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

З огляду на вказане, з урахуванням матеріалів справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги стосовно відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями не підлягають задоволенню з підстав недоведеності її спричинення саме діями відповідача, відсутності належних доказів, що підтверджують сам факт заподіяння моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру.

Крім того, позивачем не зазначено, на яких критеріях розрахунку базується заявлена до відшкодування сума у розмірі 9570,00 грн.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про те, що позов належить задовольнити, шляхом визнання протиправним та скасування Висновку від 15.06.2020 «Про результати додаткового службового розслідування щодо можливого вчинення окремими працівниками прокуратури Полтавської області дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумніви у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесноті та непідкупності органів прокуратури, під час здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні № 0000088 від 18.05.2017 за ч. 1 ст. 364 КК України, невжиття комплексу заходів, спрямованих на захист інтересів держави, шляхом пред`явлення позовів про повернення у державну власність 76 земельних ділянок, розташованих у заплаві та водоохоронній зоні річок Коломак та Ворскла, які всупереч вимог чинного законодавства у подальшому передані у власність відповідних фізичних осіб», який 16.06.2020 затверджено прокурором Полтавської області в частині керівника Полтавської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_1 ; визнати протиправним та скасувати наказ прокурора Полтавської області «Про преміювання» від 23.06.2020 №440к в частині рішення не виплачувати премію керівнику Полтавської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_1 за червень 2020 року.

Частиною 1 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно із статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів, які спростовували б доводи позивача, а відтак, не довів правомірності своїх дій, а тому заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають задоволенню частково.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, сплачений при зверненні до суду судовий збір в розмірі 840,80 грн., належить стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів.

Керуючись ст. 2, 77, 78, 94, 139, 241-246, 257-258, 262 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Полтавської обласної прокуратури (36000, м. Полтава, вул. 1100-річчя Полтави 7, ), Офісу Генерального прокурора (01011, м. Київ, вул. Різницька, 13/15, ) про визнання протиправними та скасування висновку і наказу в частині задовольнити частково.

Визнати протиправними та скасувати Висновок від 15.06.2020 «Про результати додаткового службового розслідування щодо можливого вчинення окремими працівниками прокуратури Полтавської області дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумніви у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесноті та непідкупності органів прокуратури, під час здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні № 0000088 від 18.05.2017 за ч. 1 ст. 364 КК України, невжиття комплексу заходів, спрямованих на захист інтересів держави, шляхом пред`явлення позовів про повернення у державну власність 76 земельних ділянок, розташованих у заплаві та водоохоронній зоні річок Коломак та Ворскла, які всупереч вимог чинного законодавства у подальшому передані у власність відповідних фізичних осіб», який 16.06.2020 затверджено прокурором Полтавської області в частині керівника Полтавської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати наказ прокурора Полтавської області «Про преміювання» від 23.06.2020 №440к в частині рішення не виплачувати премію керівнику Полтавської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_1 за червень 2020 року.

В решті позовних вимог - відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Полтавської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору в сумі 420,40 гривень (чотириста двадцять гривень 40 копійок).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Офісу Генерального прокурора на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору в сумі 420,40 гривень (чотириста двадцять гривень 40 копійок).

Повний текст рішення складено та підписано 31 липня 2025 року.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя О.О. Кошкош