Справа № 640/331/20
Суддя: Оксененко Олег Миколайович
Дата ухвалення: 2025-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/331/20 Суддя (судді) першої інстанції: Н.М. Басова
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Оксененка О.М.,

суддів: Ганечко О.М.,

Кузьменка В.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби України на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 28 березня 2025 року у справі за адміністративним позовом Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району міста Києва» до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку, -

В С Т А Н О В И В :

Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району міста Києва» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Північного офісу Держаудитслужби України, в якому просило: визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі UA-2019-10-09-000339-а, код згідно ДК 021:20-6 Гравій, пісок, щебінь і наповнювачі, яка проведена Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва».

Позов обґрунтовано тим, що оскаржуваний висновок не містить чітких зобов`язань щодо способу усунення виявлених під час моніторингу порушень, не визначає, які саме дії та на підставі яких положень Закону України «Про публічні закупівлі» повинен усунути порушення замовник.

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 28 березня 2025 року - задоволено позовні вимоги.

Визнано протиправним та скасовано висновок Північного офісу Держаудитслужби від 18 грудня 2019 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2019-10-09-000339-a.

В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що cудом першої інстанції не було надано належної аргументації з боку позивача та доводам відповідача, викладеним у додаткових поясненнях щодо неможливості скасування такого висновку.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.06.2025 відкрито апеляційне провадження та призначено апеляційну скаргу до розгляду в порядку письмового провадження з 22.07.2025.

У силу вимог частини першої статті 309 КАС України апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження, а апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції - протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

Частиною другою наведеної статті передбачено, що у виняткових випадках апеляційний суд за клопотанням сторони та з урахуванням особливостей розгляду справи може продовжити строк розгляду справи, але не більш як на п`ятнадцять днів, про що постановляє ухвалу.

Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги, згідно норм ст. 309 КАС України.

Згідно п.3 частини першої ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) також у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, 09.10.2019 позивачем було оприлюднено про проведення відкритих торгів UA-2019-10-09-000339-a, код згідно 021:2015: 14210000-6 - Гравій, пісок, щебінь і наповнювачі.

У відповідності до інформації з сайту https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2019-10-09-000339-a, 08.11.2019 вих.№0811/2 Товариством з обмеженою відповідальністю «Альянс будівельників України» подано до Антимонопольного комітету України Постійно діючій адміністративній колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель скаргу, в якій зазначено, що за результатами проведених торгів найбільш економічно вигідною було визнано пропозиції ТОВ «Альянс будівельників України» (далі - Скаржник), що зафіксовано в протоколах засідань Тендерного комітету Замовника.

Однак, згідно Протоколу засідання Тендерного комітету Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м.Києва» № 45.1.2019 від 30.10.2019) в межах закупівлі UA-2019-10-09-000339-а пропозиція ТОВ «Альянс будівельників України» була відхилена на підставі того, що наданий Скаржником в складі тендерної документації лист-відгук від Бучанського управління житлово-комунального господарства Бучанської міської ради №1177 від 04.10.2019 не містить відбиток печатки підприємства.

ТОВ «Альянс будівельників України» не погоджується з результатами проведеної закупівлі № UA-2019-10-09-000339-а та вважає, що Замовником порушено норми Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки порушено норми статті 3 Принципи здійснення закупівель, які полягають у добросовісній конкуренції серед учасників; максимальній економії та ефективності; недискримінації учасників; об`єктивності та неупередженості оцінки тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням. Таким чином, на думку скаржника, порушено права та інтереси інших учасників, зокрема ТОВ «Альянс будівельників України», так як відсутність відбитку печатки на зазначених відгуку є формальною помилкою у розумінні зазначених вище положень Закону та документації.

Відповідно до інформації, яка зазначена в формі протоколу розкриття тендерних пропозицій ТОВ «Альянс Будівельників України» не відповідає кваліфікаційним критеріям, не відповідає вимогам тендерної документації Замовником, відповідно до частини другої статті 16 Закону, та як наданий ТОВ «Альянс Будівельників України» в складі тендерної документації лист-відгук від Бучанського управління житлово-комунального господарства Бучанської міської ради № 1177 від 04.10.2019 не містить відбиток печатки підприємства, відтак не відповідає вимогам тендерної документації.

У подальшому, рішенням Антимонопольного комітету України Постійно-діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель №16523-р/пк-пз від 13.11.2019 встановлено, що згідно з інформацією, яка оприлюднена на веб-порталі prozorro.gov.ua, статус зазначеної скарги «відкликана скаржником», тому припинено розгляд скарги товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс Будівельників України» від 09.11.2019 №UA-2019-10-09-000339-a.c1.

Надалі, 21.11.2019 між Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району міста Києва» (Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Моноліт Інвест Групп» (Постачальник) укладено договір №34, відповідно до якого Постачальник зобов`язується на умовах та в порядку, що визначені цим Договором, передати у власність Замовника товар, зазначений в пункті 1.2 цього Договору, відповідно до письмових заявок Замовника, що будуть подаватися ним по потребі, а Замовник зобов`язується на умовах та в порядку, що визначені цим Договором оплатити та прийняти товар - піщано-сольова суміш- 400 т. Код товару згідно ДК 021:20-6 Гравій, пісок, щебінь і наповнювачі.

У електронній системі закупівель відповідачем оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2019-10-09-000339-a від 18.12.2019.

Однак, згідно Висновку за результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час розгляду тендерних пропозицій встановлено порушення позивачем абз. 5 частини першої ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі».

Також у Висновку зазначено, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Північний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень та відповідно до частини восьмої статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Не погоджуючись з вказаним висновком відповідача та вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі від 18.12.2019 №UA-2019-10-09-000339-a не відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, оскільки прийнятий необґрунтовано, без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), а відтак є протиправним та підлягає скасуванню.

Колегія суддів погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад врегульовані спеціальним Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII) (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Пунктом 11 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII визначено, що моніторинг закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Статтею 3 Закону № 922-VIII передбачено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

У силу вимог статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.

Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.

Системний аналіз вищевикладених приписів надає підстави вважати, що спеціальним законодавством у галузі публічних закупівель регламентовано чітку та послідовну процедуру проведення торгів. Дана процедура, зокрема, передбачає необхідність визначення замовником переліку тендерної документації, що повинна бути подана учасниками торгів, та перевірку тендерних пропозицій на відповідність вимогам тендерної документації.

При цьому, порядок здійснення моніторингу публічних закупівель регламентовано статтею 7-1 Закону України «Про публічну закупівлі», згідно з частиною першою якого моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Частиною другою статті 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» визначено, що державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Згідно з приписами статті 5 вказаного Закону контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

У свою чергу, Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43) визначено, що Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення №43 реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки закупівель, моніторингу закупівель.

Згідно з пунктом 7 Положення №43, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Відтак, Держаудитслужба у даному випадку наділена повноваженнями щодо здійснення моніторингу публічних закупівель у порядку, визначеному Законом України «Про публічні закупівлі».

За змістом положень частини шостої статті 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником.

Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Як свідчать матеріали справи, за результатами моніторингу відповідачем складено висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2019-10-09-000339-a, в якому зазначено, що згідно з протоколом засідання тендерного комітету від 30.10.2019 № 45.1.2019 тендерну пропозицію учасника ТОВ «Альянс Будівельників України» відхилено у зв`язку з тим, що наданий учасником лист-відгук, на підтвердження досвіду виконання аналогічного договору, не містить відбиток печатки підприємства.

На думку контролючого органу, Замовником неправомірно відхилено тендерну пропозицію учасника ТОВ «Альянс Будівельників України», оскільки відсутність відбитка печатки є формальною помилкою, так як згідно абзацу 3 частини третьої статті 22 Закону та пункту 1 Розділу ІІІ тендерної документації, формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції.

Отже, Замовником всупереч вимогам пункту 4 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупілі» відхилено тендерну пропозицію ТОВ «Альянс Будівельників України», яка відповідала вимогам тендерної документації та пропозиція якої, нижча від пропозиції Переможця на 62 400,00 грн, чим порушено норми абзацу п`ятого частини першої статті 3 Закону.

Так, згідно з частиною другою статті 22 Закону №№922-VIII у тендерній документації зазначаються такі відомості:

1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;

2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону;

3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;

4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);

5) кількість товару та місце його поставки;

6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;

7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;

9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;

10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію.

У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі;

11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій;

12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції;

13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;

14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;

15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);

17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;

19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

У відповідності до частини першої, другої статті 16 Закону №№922-VIII замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Частиною третьою статті 22 Закону №№922-VIII передбачено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Тендерна документація може містити правила зазначення в договорі про закупівлю грошового еквівалента в національній чи іноземній валюті за офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату проведення електронного аукціону.

Згідно частин дев`ятої-десятої статті 29 Закону №922-VIII після оцінки тендерних пропозицій/пропозицій замовник розглядає на відповідність вимогам тендерної документації/оголошення про проведення спрощеної закупівлі тендерну пропозицію/пропозицію, яка визначена найбільш економічно вигідною.

Строк розгляду тендерної пропозиції/пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п`яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції. Такий строк може бути аргументовано продовжено замовником до 20 робочих днів. У разі продовження строку замовник оприлюднює повідомлення в електронній системі закупівель протягом одного дня з дня прийняття відповідного рішення.

Частиною п`ятнадцятою статті 29 Закону №922-VIII передбачено, що за результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції/пропозиції замовник визначає переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю згідно з цим Законом.

Замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції.

У разі отримання достовірної інформації про невідповідність переможця процедури закупівлі вимогам кваліфікаційних критеріїв, підставам, установленим частиною першою статті 17 цього Закону, або факту зазначення у тендерній пропозиції будь-якої недостовірної інформації, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника.

У разі якщо учасник стає переможцем декількох або всіх лотів, замовник може укласти один договір про закупівлю з переможцем, об`єднавши лоти.

З аналізу вищевикладених норм вбачається, що тендерна пропозиція має відповідати тендерній документації, яка містить відповідні відомості, визначені у статті 22 Закону №922-VIII.

Разом з тим, у силу вимог частини першої статті 31 Закону №922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо, зокрема, тендерна пропозиція учасника:не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

Згідно з частиною другою статті 31 Закону №922-VIII інформація про відхилення тендерної пропозиції, у тому числі підстави такого відхилення (з посиланням на відповідні норми цього Закону та умови тендерної документації, яким така тендерна пропозиція та/або учасник не відповідають, із зазначенням, у чому саме полягає така невідповідність), протягом одного дня з дня ухвалення рішення оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику/переможцю процедури закупівлі, тендерна пропозиція якого відхилена, через електронну систему закупівель.

З матеріалів справи вбачається, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Альянс будівельників України» подано до Антимонопольного комітету України скаргу від 08.11.2019 вих.№0811/2.

Відповідно до правової позиції, викладеної Верховним Судом України у справі №6-1981цс16 від 12.10.2016, при вирішенні спорів, зокрема щодо оскарження проведення відкритих торгів (аукціонів), судам слід перевіряти, чи вплинули ці порушення на результати торгів, чи порушені внаслідок цього права і законні інтереси позивача, який оспорює результати торгів, оскільки підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Однак, колегія суддів звертає увагу на те, що рішенням Антимонопольного комітету України Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель №16523-р/пк-пз від 13.11.2019 встановлено, що згідно з інформацією, яка оприлюднена на веб-порталі prozorro.gov.ua, припинено розгляд скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс Будівельників України» від 09.11.2019 №UA-2019-10-09-000339-a.c1.

Таким чином, у зв`язку із відкликанням скарги відсутні порушені права та інтереси інших учасників, зокрема ТОВ «Альянс будівельників України», а саме порушення вимог абзацу п`ятого частини першої статті 3 Закону № 922-VIII.

При цьому, слід зазначити, що 04.11.2019 позивачем визначено переможця процедури відкритих торгів щодо закупівлі товарів за ДК 021:2015 - 14210000-6 - гравій, пісок, щебінь і наповнювачі ТОВ «Моноліт Інвест Групп».

Як наслідок, 21.11.2019 між Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району міста Києва» (Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Моноліт Інвест Групп» (Постачальник) укладено договір №34.

У даному випадку, формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Разом з тим, відсутність відбитка печатки підприємства у наданому Товариством з обмеженою відповідальністю «Альянс Будівельників України» листі-відгуку від Бучанського управління житлово-комунального господарства Бучанської міської ради №1177 від 04.10.2019 свідчить про невідповідність поданої таким учасником тендерної документації та як наслідок, впливає на відповідність учасника встановленим кваліфікаційним критеріям, та не є формальним недоліком.

У той же час, у оскаржуваному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі від 18.12.2019 №UA-2019-10-09-000339-a зазначено, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Північний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень та відповідно до частини восьмої статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Разом з тим, відповідач, визначивши у спірному висновку про необхідність усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель, не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.

Суд зазначає, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку, як акту індивідуальної дії.

Відтак, зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Отже, суд апеляційної інстанції вважає вірним твердження суду першої інстанції про те, що висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі від 18.12.2019 №UA-2019-10-09-000339-a не відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, оскільки прийнятий необґрунтовано, без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), а відтак є протиправним та підлягає скасуванню.

З огляду на вказане, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Інші доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки не впливають на висновки суду, викладені в оскаржуваному судовому рішенні.

За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, і доводи апелянта, викладені у скарзі, не свідчать про порушення судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.

Отже при ухваленні оскаржуваної постанови судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для її скасування.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242, 250, 308, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України суд,

УХВАЛИВ :

Апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби України - залишити без задоволення.

Рішення Луганського окружного адміністративного суду від 28 березня 2025 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та не підлягає касаційному оскарженню, відповідно до п. 2 частини п`ятої ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя О.М. Оксененко

Судді О.М. Ганечко

В.В. Кузьменко