Справа № 160/493/25
Суддя: Савченко Артур Владиславович
Дата ухвалення: 2025-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 липня 2025 рокуСправа №160/493/25
08 січня 2024 року позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із вищезазначеною позовною заявою, в якій заявлені вимоги:
- визнати протиправним та скасувати постанову Управління архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради № 8-Ю/26112024 від 26 листопада 2024 року.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що висновки контролюючого органу про порушення позивачем вимог містобудівного законодавства є необгрунтованими, не підтвердженими належними доказами та складені за результатом перевірки, проведеної без належного повідомлення позивача, забезпечення його участі під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, а також без урахування дослідження усієї містобудівної документації, яка підтверджує правомірність дій позивача під час розроблення проектної документації на об`єкт будівництва "Реконструкція нежитлового приміщення №47 за адресою: АДРЕСА_2 ".
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.01.2025 р. вказана позовна заява була залишена без руху та встановлено позивачу строк десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків, шляхом надання оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 968,96 грн.
На виконання вимог ухвали суду від 10.01.2024 р., позивачем 13.01.2024 р. усунуто означені недоліки позовної заяви.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.01.2025 року, позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №160/493/25 за цією позовною заявою, призначено цю справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи у письмовому провадженні за наявними у справі матеріалами у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду, а також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.
03.02.2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача надійшла заява про забезпечення позову, шляхом зупинення дії оскаржуваної постанови Управління архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 26.11.2024 року до ухвалення остаточного рішення у справі № 160/493/25.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.02.2025 року, заяву представника ОСОБА_1 про забезпечення позову -повернуто без розгляду.
06.02.2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача надійшло клопотання про зупинення дії оскаржуваної постанови Управління архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 26.11.2024 року до ухвалення остаточного рішення у справі № 160/493/25.
10.02.2025 року до суду від представника позивача через підсистему «Електронний суд» надійшла відповідь на відзив, в якій останнім підтримана позиція заявлена ним у власній позовній заяві.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.02.2025 року, у заяві представника ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовлено.
03.03.2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача надійшла заява про забезпечення позову, шляхом зупинення дії оскаржуваної постанови Управління архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 26.11.2024 року до ухвалення остаточного рішення у справі № 160/493/25.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.03.2025 року було задоволено заяву представника ОСОБА_1 про забезпечення позову в адміністративній справі №160/493/25 Зупинено дію постанови Управління архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради № 8-Ю/26112024 від 26 листопада 2024 року до набрання законної сили судовим рішенням у справі №160/493/25.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.07.2025 витребувано у Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради додаткові докази, а саме: - розрахунок класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва; - службові посвідчення та направлення на перевірку від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю; - висновок комісії щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності; - докази повідомлення позивача про захід контролю.
08 липня 2025 року від відповідача надійшло клопотання про долучення доказів у справі.
24 липня 2025 року від представника позивача надійшли додаткові пояснення у справі, в яких він підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити у повному обсязі.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить із такого.
Назва об`єкту: «Реконструкція нежитлового приміщення №47 за адресою: АДРЕСА_2 ».
У повідомленні зазначено, що замовником будівництва є ОСОБА_4 , проект розроблено - ФОП ОСОБА_1 , авторський нагляд здійснює ОСОБА_5 (сертифікат НОМЕР_2 ), технічний нагляд здійснює ОСОБА_6 (сертифікат АТ 009722).
Вказане звернення надійшло через Дніпровську міську раду від 05.08.2024 та зареєстровано в Управлінні державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради - 01.10.2024 за вх.№ Л-13.
05 вересня 2023 року об 11:30 год. відбулось засідання комісії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, щодо розгляду звернення мешканців житлового будинку по АДРЕСА_2 , стосовно дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за зазначеною адресою, яке оформлено відповідним протоколом.
За результатами засідання комісії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності було вирішено, відповідно до Постанови КМУ від 13.03.2022 р. №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) в умовах воєнного стану» направити вказаний протокол до Міністерства розвитку громад та територій України для отримання рішення про здійснення позапланового заходу державного контролю на об`єкті будівництва.
Листом від 11.09.2024 року №1/1-24 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради звернулось до Міністерства розвитку громад та територій України для отримання рішення про здійснення позапланового заходу державного контролю на об`єкті будівництва «Реконструкція нежитлового приміщення №47 за адресою: вул. Володимира Вернадського, 33-В в м. Дніпро.
Наказом Міністерства розвитку громад та територій України №1146 від 17.10.2024 року, зокрема, встановлено Управлінню державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради забезпечити в установленому порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єкті будівництва «Реконструкція нежитлового приміщення №47 за адресою: АДРЕСА_2 ».
Наказом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 25.10.2024 року №9п передбачено провести позапланову перевірку на об`єкті будівництва «Реконструкція нежитлового приміщення №47 за адресою: вул. Володимира Вернадського, 33-В в м. Дніпро, що розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, 33-В, приміщення №47, щодо перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм замовником будівництва ОСОБА_3 РНОКПП НОМЕР_3 , проектувальником фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_1 .
На підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 25.10.2024 року №9п та направлення для проведення планового(позапланового) заходу від 25.10.2024 року №9, в період з 28.10.2027 по 08.11.2024 року була проведена позапланова перевірка на об`єкті будівництва «Реконструкція нежитлового приміщення №47 за адресою: АДРЕСА_2 , що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , приміщення №47, щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм замовником будівництва ОСОБА_3 РНОКПП НОМЕР_3 , проектувальником фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_1 .
Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 08.11.2024 року та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.11.2024, стосовно ФОП ОСОБА_1 , в яких зазначено про порушення у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зокрема: «Під час проведення позапланової перевірки встановлено, що фізична особа підприємець ОСОБА_1 розробив проектну документацію на об`єкт будівництва «Реконструкція нежитлового приміщення № 47 за адресою: АДРЕСА_2 » з заниженням класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва, яке підтверджується розрахунком (додається), а також без отримання вихідних даних, а саме: звіту з висновками про результати обстеження будівельних конструкцій, що є порушенням, та передав її замовнику гр. ОСОБА_4 , що підтверджується протоколом створення та перевірки кваліфікаційного та удосконаленого електронного підпису від 27.12.2023р. та є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом», що є порушенням п. 1 ч. 5 ст. 26, ч. 5 ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 4.1, п. 4.3, пп. 1 п. 7 Додаток А ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».
26 листопада 2024 року за результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності виконуючим обов`язки начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради було винесено постанову № 8-Ю/26112024 про визнання фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 272520,00 грн.
Незгода позивача з постановою Управління архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради № 8-Ю/26112024 від 26 листопада 2024 року, стала підставою для звернення до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам та спірним правовідносинам сторін, суд враховує таке.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності», який також спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів (преамбула до цього Закону).
Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Абзацом 2 частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Частиною 1 пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 року №671 встановлено, що органи державного архітектурно-будівельного контролю є правонаступниками прав та обов`язків Державної архітектурно-будівельної інспекції щодо здійснення переданих повноважень відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Згідно зі ст. 3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:
1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;
2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.
Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду».
Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради було створено на підставі рішення міської ради від 16.03.2016 № 7/3 «Про затвердження структури Дніпропетровської міської ради та її виконавчих органів, граничної чисельності працівників міської ради та її виконавчих органів» (зі змінами та доповненнями), відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 671 «Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю».
Відповідно до Положення про управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, затвердженого рішенням Дніпропетровської міської ради від 23.05.2018 року № 33/32, до основних завдань та функцій управління належить здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної діяльності всіх рівнів, розташованих у межах міста Дніпра, а також дотримання порядків прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, проведення обстеження об`єктів та реалізацію заходів
Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок).
Відповідно до підпунктів 3, 4 пункту 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:
- у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених абзацом шістнадцятим частини першої статті 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності.
- проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.
Пунктом 13 Порядку 553, зазначено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:
- вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;
- перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;
- бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;
- за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;
- подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю зарезультатами перевірки.
Пунктами 16, 17 Порядку 553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт
Відповідно до частини 4 статті 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.
Також частиною 5 статті 4 статті 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої- восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.
Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
Абзацом 2 частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі Порядок 553).
Відповідно до п. 5 Порядку 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. (п. 7 Порядку).
Пункт 7 Порядку закріплює, що підставою для проведення позапланової перевірки може бути:
- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
- вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;
- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Також Порядок доповнено пунктом 7-1 згідно з Постановою КМ № 303 від 29.03.2021, де зазначено, що з метою розгляду отриманих звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - звернення) при органі державного архітектурно-будівельного контролю утворюється комісія щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності (далі - комісія).
Комісія здійснює колегіальний розгляд звернень фізичних чи юридичних осіб.
Керівник органу державного архітектурно-будівельного контролю затверджує склад комісії та визначає її чисельність.
До складу комісії входять посадові особи органу державного архітектурно- будівельного контролю.
Комісія розглядає звернення протягом десяти робочих днів з дати їх надходження.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю не пізніше ніж за чотири дні до дня розгляду заяви повідомляє заявнику та замовнику про час і місце засідання Комісії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті зазначеного органу та додатково телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у зверненні) або з використанням електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у зверненні, доданих до нього документах).
Розгляд звернень здійснюється за участю заявника та замовника або їх представників.
Заявник, замовник та/або їх представники мають право надавати пояснення та подавати додаткові матеріали з питань, зазначених у зверненні, з обов`язковим відображенням відповідної інформації у протоколі.
У разі неявки замовника або його представника після належного їх повідомлення у спосіб, визначений абзацом шостим цього пункту, заява розглядається без його участі.
У разі неявки заявника розгляд заяви переноситься на іншу дату, про що замовник і заявник повідомляються у спосіб, визначений абзацом шостим цього пункту. У разі повторної неявки заява залишається без розгляду.
За результатами розгляду звернення комісія шляхом голосування приймає рішення, що оформлюється відповідним висновком.
Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менше половини персонального складу комісії. У разі рівного розподілу голосів голос голови комісії є вирішальним.

Висновок комісії повинен обов`язково містити: дату та місце проведення засідання комісії; склад комісії, що здійснювала розгляд звернення, та результати голосування (за, проти чи утримався); реквізити та суть звернення; рекомендацію органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо обґрунтованості або необґрунтованості позапланової перевірки, а також необхідності її проведення на підставі звернення.

З урахуванням рекомендацій, наведених у висновку комісії, видається наказ за підписом керівника або уповноваженого заступника керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю про проведення позапланової перевірки» Разом з тим, Постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю)і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» (зі змінами), встановлені певні обмеження щодо здійснення державного архітектурно-будівельний контроль. Такий контроль може здійснюватися за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах (п. 2 зазначеної Постанови КМУ).

Проаналізувавши положення статті 41 Закону №3038-VІ та Порядку № 553, суд зазначає, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватися лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт. Тобто за загальним правилом такі перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва та які здійснюються відповідними суб`єктами містобудування.

Позапланова перевірка може бути проведена виключно у разі наявності підстав, визначених у пункті 7 Порядку №553, про що повинно бути зазначено у направленні для її проведення.

Відповідно до п.п. 3.2, 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" (що затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 04.06.2014 №163) будівництво - нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва; реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників, забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).»

Так судом зауважується, що фактично ФОП ОСОБА_1 обгрунтовує свої позовні вимоги посиланням на те, що спірна постанова відповідача № 8-Ю/26112024 від 26 листопада 2024 року складена за результатами позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , яка була проведена з порушенням процедури проведення такої перевірки, проте судом наголошується, що фактично Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради було дотримано законодавчо встановленої продцедури, яка досліджена судом.

При цьому, у зверненні ОСОБА_2 , як представника мешканців будинку по АДРЕСА_2 від 03.08.2024 № 01217 вказується на ризик для життя і здоров`я від потенційно аварійних конструкцій після проведення «Реконструкція нежитлового приміщення № 47 за адресою: АДРЕСА_2 », про що також і зазначено в листі від 11.09.2024 року №1/1-24 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради до Міністерства розвитку громад та територій України.

Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244.

Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244.

Так, доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує:

1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

3) чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи;

4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи».

Крім того, п. 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244 визначено: «неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи».

26 листопада 2024 року за результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності виконуючим обов`язки начальника Управління було винесено постанову № 8-Ю/26112024 стосовно фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

При цьому, позивачем до суду не надано будь-яких доказів на спростування, встановлених відповідачем правопорушень у спірній постанові № 8-Ю/26112024 від 26 листопада 2024 року, щодо розроблення проектної документації на об`єкт будівництва «Реконструкція нежитлового приміщення № 47 за адресою: АДРЕСА_2 » з заниженням класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва, яке підтверджується розрахунком (додається), а також без отримання вихідних даних, а саме: звіту з висновками про результати обстеження будівельних конструкцій, що є порушенням, та передав її замовнику гр. ОСОБА_4 , що підтверджується протоколом створення та перевірки кваліфікаційного та удосконаленого електронного підпису від 27.12.2023р. та є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом».

При цьому, відповідно до Додатку А ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», проектна документація на будівництво має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, правил та нормативних документів, обов`язковість використання яких встановлено законодавством.

При розробленні проектної документації може застосовуватися будівельне інформаційне моделювання.

Вимоги до складу, змісту та обміну інформацією при використанні процесів будівельного інформаційного моделювання у проектуванні визначаються у завданні на проектування відповідно до [18]. (Пункт 4.1 змінено, Зміна № 2)

Проектна документація на реконструкцію, капітальний ремонт існуючого об`єкта або його частини розробляється в обсязі, необхідному для реалізації передбачених проектних рішень.

При цьому склад та зміст проектної документації, проектні рішення та графічна частина виконуються в межах відповідної частини об`єкта (4.1а)

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.03.2021 року №303 "Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо удосконалення діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду" Порядок №553 доповнено пунктом 7-1, яким, зокрема, передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю не пізніше ніж за 4 дні до дня розгляду заяви повідомляє заявнику та замовнику про час і місце засідання Комісії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті зазначеного органу та додатково телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у зверненні) або з використанням електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у зверненні, доданих до нього документах).

Отже вказаною нормою чітко передбачено у який спосіб та у який строк повідомляється заявник та замовник про розгляд заяви.

Разом з тим, відповідно до інформації, яка міститься в Реєстрі будівельної діяльності, замовником будівництва на об`єкті «Реконструкція нежитлового приміщення № 47 за адресою: АДРЕСА_2 » є ОСОБА_4 , а фізична особа-підприємець ОСОБА_1 виступає як проектувальник.

Однак, відповідно до п.1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженою постановою Кабінету Міністрів України

від 23 травня 2011 р. № 553 (далі Порядок №553), Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Таким чином, позивач як проектувальник є суб`єктом містобудування відповідно до п.1 Порядку №553.

Відповідно до п.13 Порядку №553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відтак, на переконання суду, праву суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, кореспондує обовязок контролюючого органу повідомити про захід контролю.

До тогож, положення частини четвертої статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» пеердбачає, що органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.

Повідомлення повинно містити:

дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу;

найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід;

найменування органу державного нагляду (контролю).

Повідомлення надсилається рекомендованим листом та/або за допомогою електронного зв`язку (у тому числі через електронний кабінет чи іншу інформаційну систему, користувачами якої є відповідний орган державного нагляду (контролю) та суб`єкт господарювання, який ним перевіряється) або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі.

Відтак, в силу наведених норм закону, відповідач, як орган державного нагляду (контролю), що здійснює плановий захід з державного нагляду (контролю), мав на це право лише за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.

Суд зазначає, що ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.07.2025р. витребувано у Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради додаткові докази, а саме:

- розрахунок класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва;

- службові посвідчення та направлення на перевірку від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю;

- висновок комісії щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності;

- докази повідомлення позивача про захід контролю.

08 липня 2025 року відповідач надав документи на виконання вимог ухвали суду від 20.07.2025р.

Проте, ні з долучених доказів, ні з матеріалів справи не було встановлено, що відповідач належно повідомив позивача про розгляд заяви за участі позивача.

Відсутність належного повідомлення позивача про проведення позапланової перевірки позбавила останнього права реалізувати визначене пунктом 13 Порядку №553 право бути присутнім під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, надати свої пояснення та заперечення, а також захистити свої права та інтереси.

Таким чином, суд дійшов висновку, що під час проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю було порушено вимоги частини четвертої статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пункту 13 Порядку №553, що є істотним процедурним порушенням, яке унеможливило участь позивача у заході контролю.

За таких обставин постанова Управління архітектурно будівельного контролю Дніпровської міської ради № 8 Ю/26112024 від 26 листопада 2024 року прийнята з порушенням вимог пункту 7 1 Порядку № 553, а тому є протиправною й підлягає скасуванню.

Керуючись ст. ст. 72-74, 77, 241-246, 250, 260-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

вирішив:

Позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (вул.Січеславська Набережна, буд.29-А, м.Дніпро, 49000, ) про визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати постанову Управління архітектурнобудівельного контролю Дніпровської міської ради № 8-Ю/26112024 від 26 листопада 2024 року.

Стягнути з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (вул.Січеславська Набережна, буд.29-А, м.Дніпро, 49000, ) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь фізичної особи- підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) судові витрати зі сплати судового збору у сумі 968,96 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А.В. Савченко