Справа № 320/19524/24
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2025-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань залишення позовної заяви без розгляду

08 липня 2025 року Київ № 320/19524/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., за участю секретаря судового засідання Самородської Т.Ю., представника позивача Остапенка СЛ., представника відповідача Смирнової К.А., представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Прокопів Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Державне підприємство "Гарантований покупець", про скасування постанов Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №1117 від 09.09.2022, №1190 від 20.09.2022, №473 від 14.03.2023 у частині, -

встановив:

До Київського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, в якій позивач просить суд:

- скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг: № 1117 від 09.09.2022 Про затвердження розміру вартості послуги із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії, наданої ДП ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ у січні - травні, липні, жовтні 2021 року та у лютому - червні 2022 року в частині затвердження розміру вартості послуги із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії, наданої ДП «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ»:

у березні 2022 року (із змінами, внесеними згідно з Постановами Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №388 від 28.02.2023, № 1472 від 08.08.2023);

у квітні 2022 року (із змінами, внесеними згідно з Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №521 від 22.03.2023);

у травні 2022 року (із змінами, внесеними згідно з Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №626 від 04.04.2023);

у червні 2022 року (із змінами, внесеними згідно з Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 626 від 04.04.2023);

№1190 від 20.09.2022 «Про затвердження розміру вартості послуги із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії, наданої ДП «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ» у липні 2022 року (із змінами, внесеними згідно з Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 671 від 11.04.2023);

№473 від 14.03.2023 «Про затвердження розміру вартості послуги із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії, наданої ДП «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ» у серпні 2022 року».

08.05.2024 протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею у справі було визначено Донець В.А.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.08.2024 відкрито провадження за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 07.10.2024 залучено до участі в адміністративній справі Державне підприємство "Гарантований покупець" (код 43068454) в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

Встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті (з урахуванням позиції представників учасників справи): Державному підприємству "Гарантований покупець" п`ятнадцять днів, з дня наступного за днем проголошення ухвали, для подання пояснень щодо позову; сторонам п`ятнадцять днів, з дня наступного за днем отримання пояснень третьої особи, для подання відповіді на такі пояснення.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.12.2024 закрито підготовче провадження та призначити адміністративну справу до судового розгляду по суті в судовому засіданні, яке відбудеться 12 лютого 2025 року о 14:00 год. у приміщенні Київського окружного адміністративного суду за адресою: місто Київ, бульвар Лесі Українки, 26-А, перший під`їзд, шостий поверх, зала судового засідання №618.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 13.02.2025 №246/0/15-25 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади судді Окружного адміністративного суду міста Києва (відряджений до Київського окружного адміністративного суду) у зв`язку з поданням заяви про відставку» звільнено ОСОБА_1 з посади судді Окружного адміністративного суду міста Києва (відряджений до Київського окружного адміністративного суду) у відставку.

21.02.2025 протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею у справі було визначено Горобцову Я.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.03.2025 адміністративну справу прийнято до провадження за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання.

Представником відповідача подано до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки, на думку відповідача, позивач пропустив строк звернення до суду, зокрема щодо оскарження постанов НКРЕКП від 09.09.2022 № 1117, від 28.02.2023 №388, від 08.08.2023 №1472, від 22.03.2023, №521, від 04.04.2023 №626, від 20.09.2022 №1190, від 14.03.2023 №473 оскільки відмінна правова природи Акта перевірки №475 та оскаржуваних постанов, що свідчить про неможливість вважати строком, коли позивач дізнався про порушення своїх прав з дати складання та підписання Акта перевірки №475.

Відповідач вказує, що постанова НКРЕКП від 09.09.2022 №1117 «Про затвердження розміру вартості послуги із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії, наданої ДП «Гарантований покупець» у січні травні, липні, жовтні 2021 року та у лютому червні 2022 року» оприлюднена на офіційному веб сайті НКРЕКП 12.09.2022. Постанова НКПЕКП від 28.02.2023 №388 «Про внесення змін до постанови НКРЕКП від 09.09.2022 « 1117» оприлюднена на офіційному веб сайті НКРЕКП 03.03.2023. Постанова НКРЕКП від 08.08.2023 №1472 «Про внесення змін до постанови від 09.09.2022 №1117» оприлюднена на офіційному веб - сайті НКРЕКП 10.08.2023. Постанова НКРЕКП від 22.03.2023 №521 «Про внесення зміни до постанови НКРЕКП від 09.09.2021 №1117» оприлюднена на офіційному веб сайті НКРЕКП 24.03.2023. Постанова НКРЕКП від 04.04.2023 №626 «Про внесення змін по постанов НКРЕКП від 31.05.2022 №557 та від 09.09.2022 №1117» оприлюднена на офіційному веб сайті НКРЕКП 06.04.2023. Постанова НКРЕКП від 20.09.2022 №1190 «Про затвердження розміру вартості послуги із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії, наданої ДП «Гарантований покупець» у липні 2022 року» оприлюднена на офіційному веб сайті НКРЕКП 21.09.2022. Постанова НКРЕКП від 14.03.2023 №473 «Про затвердження розміру вартості послуги із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії, наданої ДП «Гарантований покупець» у серпні 2022 року» оприлюднена на офіційному веб сайті НКРЕКП 15.03.2023.

Тобто, відповідач вважає, що позивачем упущено шестимісячний строк на оскарження постанов НКРЕКП від 09.09.2022 №1117, від 28.02.2023 №388, від 08.08.2023 №1472, від 22.03.2023 №521, від 04.04.2023 №626, від 20.09.2022 №1190 та від 14.03.2023 №473, визначеного статтею 122 КАС України.

Відповідно до положень статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо, зокрема, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Отже, з урахуванням відсутності в адміністративному позові поважних причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, а також імперативні вимоги процесуального закону, зокрема, статей 78, 122, 123, 240 КАС України, позовні вимоги до НКРЕКП у даній справі підлягають залишенню без розгляду. Вказує, що позивачем не наведено обґрунтованих доводів чи обставин за яких своєчасне здійснення процесуальної дії було неможливим або утрудненим.

Водночас, заявлена позиція позивача у позові підтверджує його обізнаність з прийнятими НКРЕКП постановами.

Представник позивача заперечив проти клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, та вказує, що позовна заява НЕК «Укренерго» у справі №320/19524/24 подана у квітні 2024 року, одразу після встановлення обставин внесення недостовірних третіми особами даних до системи управління ринком, які використані в розрахунках між НЕК «Укренерго» та ДП «Гарантований покупець» та затверджені в оскаржуваних постановах НКРЕКП. В той же час, позовна заява подана в межах шестимісячного строку, визначених ч.1 2 ст.122 КАС України, з дня, коли НЕК «Укренерго» дізнався (про встановлення обставин надання невідповідної (невалідованої/неперевіреної) інформації для розрахунків по електроустановках яких знаходяться на тимчасово окупованій території ліцензованої діяльності ПАТ «Запоріжжяобленерго», АТ «Херсонобленерго») про порушення своїх прав та інтересів, які наразі спричиняє необґрунтоване стягнення грошових коштів.

Представник відповідача у судовому засіданні підтримав клопотання про залишення позовних вимог без розгляду та просили його задовольнити.

Представник позивача у судовому засіданні заперечив проти заявленого клопотання, просив відмовити у задоволенні заявленого клопотання, з огляду на відсутність підстав. Вказав, що строк на звернення до суду не було порушено.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників справи, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 5 статті 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з частиною першою статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За приписами частини першої статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Для оскарження нормативно-правових актів суб`єктів владних повноважень закон передбачає особливий порядок адміністративного провадження, який встановлено статтею 264 КАС України.

Відповідно змісту частини першої цієї статті, такий порядок поширюється на розгляд адміністративних справ щодо законності (крім конституційності) постанов та розпоряджень Кабінету Міністрів України, постанов Верховної Ради Автономної Республіки Крим; законності та відповідності правовим актам вищої юридичної сили нормативно-правових актів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування, інших суб`єктів владних повноважень.

Частиною другою статті 264 КАС України передбачено, що право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

Відповідно до частини третьої статті 264 КАС України, нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом усього строку їх чинності.

Зі змісту положень вказаної статті вбачається, що оскаржувати можна чинні, активні нормативно-правові акти, а звідси - не підлягають оскарженню нормативно-правові акти, які втратили чинність.

Нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду (частина друга статті 265 КАС України).

Позивачем оскаржується, зокрема: постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг: №1117 від 09.09.2022 «Про затвердження розміру вартості послуги із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії, наданої ДП «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ» у січні - травні, липні, жовтні 2021 року та у лютому - червні 2022 року» в частині затвердження розміру вартості послуги із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії, наданої ДП «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ»: у березні 2022 року (із змінами, внесеними згідно з Постановами Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 388 від 28.02.2023, № 1472 від 08.08.2023); у квітні 2022 року (із змінами, внесеними згідно з Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 521 від 22.03.2023); у травні 2022 року (із змінами, внесеними згідно з Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 626 від 04.04.2023); у червні 2022 року (із змінами, внесеними згідно з Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 626 від 04.04.2023); № 1190 від 20.09.2022 «Про затвердження розміру вартості послуги із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії, наданої ДП «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ» у липні 2022 року» (із змінами, внесеними згідно з Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 671 від 11.04.2023); №473 від 14.03.2023 «Про затвердження розміру вартості послуги із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії, наданої ДП «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ» у серпні 2022 року».

Строки звернення до адміністративного суду визначені статтею 122 КАС України.

Відповідно до частини першої, абзацу першого частини другої статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, законодавець встановлює строк звернення до адміністративного суду з дня, коли особа дізналася або мала б дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суди перевіряючи наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із пропуском позивачем строку звернення до адміністративного суду мають враховувати сутність і ознаки нормативно-правового акту.

Для нормативно-правових актів притаманні такі характерні властивості, ознаки: приймається як у спосіб безпосереднього волевиявлення народу, так і уповноваженим на це органом за встановленою процедурою; містить загальнообов`язкові правила поведінки, легітимізовані людьми; розрахований на невизначене коло осіб та багаторазове застосування.

Тому, звертаючись до суду з позовом про оскарження нормативно-правового акта, позивач має обґрунтувати не лише зміст позовних вимог, а і факт порушення цим актом його суб`єктивних прав, свобод, інтересу.

Конституційний Суд України у рішення від 16.04.2009 №7-рп/2009, проаналізувавши функції і повноваження органів місцевого самоврядування, врегульовані Конституцією України та іншими законами України, дійшов висновку, що органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, приймають нормативні та ненормативні акти. До нормативних належать акти, які встановлюють, змінюють чи припиняють норми права, мають локальний характер, розраховані на широке коло осіб та застосовуються неодноразово, а ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб`єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію.

Дія нормативно-правового акту є постійною тривалий час і не обмежується його разовим застосуванням. Відповідно, чинним нормативно-правовим актом суб`єктивні права, свободи чи інтереси можуть порушуватися неодноразово, тобто постійно, упродовж усього часу чинності такого акту.

Тому, факт порушення прав, свобод чи інтересів, у разі дії чинного нормативно-правового акту, може мати триваючий характер. Оскільки чинний нормативно-правовий акт може обумовлювати триваюче порушення суб`єктивних прав, свобод чи інтересів, то, відповідно, строк звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи слід розраховувати від усього часу чинності (тривалості дії) нормативно-правового акту.

Оскаржувані у цій справі постанови НКРЕКП від 09.09.2022 №1117, від 28.02.2023 №388, від 08.08.2023 №1472, від 22.03.2023 №521, від 04.04.2023 №626, від 20.09.2022 №1190 та від 14.03.2023 №473 є чинними.

Дія нормативно-правового акта, має вплив на права та обов`язки осіб, на яких поширюється його дія, як на дату набрання чинності актом, так і упродовж перспективної дії цього документа. Суб`єкт правовідносин, до якого буде застосований чи застосується цей акт, якщо вважатиме, що цей нормативний документ порушує або порушуватиме його права чи інтереси, за наявності відповідного обґрунтування, може оскаржити нормативно-правовий акт як відразу після часу набрання ним чинності, так і будь-коли й тоді, коли нормативно-правовий акт чинний і продовжує регулювати певні відносини, внаслідок яких, з погляду суб`єкта правовідносин, відбувається порушення його прав та/чи законних інтересів.

Крім того, варто зазначити, що у разі, коли суб`єкт правовідносин оскаржує нормативно-правовий акт по спливу певного проміжку часу від дати набрання ним чинності, але який є чинним, діючим і обов`язковий до застосування на час звернення суб`єкта правовідносин до адміністративного суду із позовною заявою, то звернення до суду такого суб`єкта не повинно розцінюватися як здійснене з порушенням порядку та строків, передбачених статтею 122 КАС України, оскільки вимога про порушення права негативною триваючою дією чинного нормативного-правового акта, яка для суб`єкта правовідносин є реальною, актуальною, об`єктивно обґрунтованою і шкідливою хоча б на етапі звернення до суду про його оскарження, не може визнаватись такою, що подана з пропуском строків звернення за захистом порушеного права.

Розглянувши клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, суд вважає його безпідставним, з огляду на таке.

Так, ч. 1 ст. 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Частиною 1 ст. 121 встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Оскільки оскаржувані позивачем постанови НКРЕКП від 09.09.2022 №1117, від 28.02.2023 №388, від 08.08.2023 №1472, від 22.03.2023 №521, від 04.04.2023 №626, від 20.09.2022 №1190 та від 14.03.2023 №473 є чинним, діючим і обов`язковими до застосування на час звернення до адміністративного суду із позовною заявою, а тому суд вважає, що позивачем не пропущено строку звернення до адміністративного суду з цим позовом, оскільки вимога про порушення права негативною триваючою дією чинного нормативного-правового акта, яка для суб`єкта правовідносин є реальною, актуальною, об`єктивно обґрунтованою і шкідливою хоча б на етапі звернення до суду про його оскарження, не може визнаватись такою, що подана з пропуском строків звернення за захистом порушеного права.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для залишення позову без розгляду, у зв`язку з чим, у задоволенні клопотання відповідача необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 118, 122, 123, 240, 248, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ухвалив:

У задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Я.В. Горобцова