Справа № 420/16926/25
Суддя: Лебедєва Г.В.
Дата ухвалення: 2025-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Лебедєвої Г.В., розглянувши за правилами загального позовного провадження в порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ЧЕСНЕ ХПП» до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «ЧЕСНЕ ХПП» (далі позивач, ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП») до Головного управління ДПС в Одеській області (далі - відповідач 1), Державної податкової служби України (далі - відповідач 2), в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС в Одеській області про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №4422 від 17.04.2025 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення №12738383/41209731 від 10.04.2025 року про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН податкової накладної №2 від 10.02.2025 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення №12738441/41209731 від 10.04.2025 року про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН податкової накладної №6 від 28.02.2025 року;

- зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» () з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні №2 від 10.02.2025р., №6 від 28.02.2025р. в Єдиному реєстрі податкових накладних.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 19.02.2025 року між ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» та ALMAHSOUL DMCC було підписано експортний форвардний контракт СНЕ-9250219 від 19.02.2025 року на відвантаження сої. Соя відвантажується партіями по 1640 тон, перевезення здійснюється залізницею з попереднім узгодженням графіку подачі вагонів, перший потяг був запланований на 07.03.2025року. Простої вагонів приводять до штрафних санкції. Термін реєстрації податкових накладних в режимі РЕЗ складає 3 робочі дні.

28.02.2025 року для реєстрації в ЄРПН в режимі РЕЗ були подані податкова накладна №2 від 10.02.2025 року та податкова накладна №6 від 28.02.2025. Реєстрація податкових накладних в режимі РЕЗ була зупинена про що були отримані Квитанції №2.

Позивач вказує, що 28.02.2023 року відбулась технічна помилка, яка призвела до здвоєння при відправці податкових накладних. До реєстрації була помилково направлена податкова накладна № 2 з тими ж самими реквізитами, але невірною датою від 10.02.2025року. Податкова накладна №2 від 10.02.2025 року, реєстраційний №905670034 (раніше дати контракту) на суму 29 493 538,27 грн, в т.ч. ПДВ 3 622 013,47грн - є помилковою та безпідставно складеною, а саме: підстав для складання податкової накладної 10.02.2025 року немає, оскільки дата укладання контракту є 19.02.2025 року. Позивач зазначає, що лист з проханням анулювати цю податкову було направлено до ДПС 06.03.2025року. Не отримавши відповідь на звернення товариство повторно направило повідомлення № 1 від 08.04.2025 року про анулювання податкової накладної №2 від 10.02.2025 року та отримали квитанцію №2 з реєстраційним № про прийняття до розгляду.

10.04.2025 року було винесені рішення: №12738383/41209731 про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН податкової накладної №2 від 10.02.2025 року та №12738441/41209731 про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН податкової накладної №6 від 28.02.2025року.

Позивач вказує, що у квитанціях про зупинення реєстрації складеної позивачем податкових накладних не конкретизовано, які саме документи слід надати позивачу та чого мають стосуватися його пояснення для того, аби реєстрація податкової накладної стала можливою, що також свідчить про невідповідність сформованої квитанції вимогам до таких, які визначені пунктом 11 Порядку №1165. Позивач вважає, що за наявності поданих нимдокументів, які підтверджують дані, зазначені у податковій накладній, та відсутності роз`яснення контролюючого органу яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, у відповідача були відсутні підстави для відмови у реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Крім того, позивач вказує, що якщо з дати реєстрації ПН РЕЗ в ЄРПН минуло 30 календарних днів і не оформлено митну декларацію на такі товари, реєстрація такої ПН РЕЗ в ЄРПН скасовується (абз. 9 пп. 97.2 підрозд. 2 розд. XX «Перехідні положення» ПКУ). З урахуванням зазначеного, реєстрація ПН РЕЗ скасовується, якщо одночасно виконується умови: така ПН РЕЗ зареєстрована в ЄРПН; протягом 30 календарних днів з дати реєстрації такої ПН РНЗ, зазначеної у квитанції «Про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних», не оформлено митну декларацію за цією ПН РЕЗ. Таким чином, реєстрація ПН_РЕЗ, реєстрація якої зупинена, не може бути скасована. Тому, позивач подає позов про розблокування обох податкових накладних. І при виконанні позитивного рішення суду по цій справі податковий орган розблокує податкові накладні та одночасно скасує їх реєстрацію з причин спливу 30 днів навіть на день подання позову. З огляду на те, що технічно це неможливо поки податкові накладні заблоковані єдиним ефективним способом захисту порушених прав є саме скасування рішення про блокування податкових накладних.

Також позивач вказує, що 17.04.2025 року комісією регіонального рівня відповідно до п. 8 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 (далі - Порядок №1165) прийнято рішення №4422 про відповідність позивача пункту ризиковості платника податку, також зазначено коди податкової інформації, як підстави для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме: 08 - у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування; 01 - постачання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання.

Позивач вказує, що є реальним сектором економіки, має тривалу позитивну історію, має основні засоби, трудові ресурси, сплачує податки та збори, не порушує законодавства України при продажу зерна, про що свідчать Акти перевірок від 21.06.2024 року та від 24.02.2025 року. Позивач наполягає на тому, що обсяг закупівлі сої за період з вересня 2024 року по лютий 2025 рік перевищує обсяг продажу на 2 501 343,21 кг. В оскаржуваному рішенні відповідачем не наведено чітку і конкретну інформацію, яка стала підставою для прийняття рішенні про відповідність позивача пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку. Теж саме стосується і документів зазначених, як ненаданих платником податків для підтвердження господарської діяльності підприємства. Адже тільки розуміючи обставини, у зв`язку з якими платника було віднесено до ризикових, можна визначити вичерпний перелік конкретних та необхідних документів і пояснень, які платник податків повинен надати, щоб спростувати висновок про ризиковий статус. Оскаржуване рішення, на думку позивача, не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення підприємства до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Позивач вважає, що оскаржувані рішення прийнято відповідачем необґрунтовано та є таким, що підлягають скасуванню, а тому звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою від 02.06.2025 року Одеський окружний адміністративний суд відкрив провадження у справі № 420/16926/25 та ухвалив розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) відповідно до ст. 262 КАС України.

16.06.2025 року до Одеського окружного адміністративного суду від представника Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідачів просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

В обґрунтування своєї позиції представник відповідачів зазначає, що ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» направлено на реєстрацію до Єдиного державного реєстру податкові накладні № 2 від 10.02.2025 року, № 6 від 28.02.2025 року. За отриманими Квитанціями № 1 з Єдиного вікна приймання звітності Державної податкової служби України позивачу було повідомлено, що реєстрація податкових накладних зупинена, оскільки: «Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрації податкових накладних, в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Податкова накладна складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку». Також було запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. На розгляд Комісії регіонального рівня позивачем надано повідомлення з документами до кожної зі спірних податкових накладних. ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» надало заяву щодо податкової накладної № 2 від 10.02.2025, в якій просить анулювати податкову накладну у зв`язку з її помилковим складанням та направленням на реєстрацію. Позивач стверджує, що було помилково та безпідставно складено податкову накладну № 2 від 10.02.2025 без фактичної наявності господарської операції. Відповідно до ст. 44 Податкового кодексу України, платник податків несе відповідальність за достовірність даних у податковій звітності, включаючи податкові накладні. Позивач в заяві та в позовній заяві стверджує, що ніякої операції фактично не було, але відсутні будь які докази про відсутність господарської операції. А саме, відсутні первинні документи (договори, акти, видаткові накладні), які підтверджують відсутність постачання товарів/послуг.

Представник відповідачів зазначає, що ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» () дата державної реєстрації 13.03.2017, перебуває на обліку у Головному управлінні ДПС в Одеській області, Подільська ДПІ. Зареєстровано платником ПДВ з 01.05.2017 року. Основний вид діяльності згідно КВЕД _52.10 «Складське господарство». Податкова адреса: Україна, 66101, Одеська обл., м. Балта, вул. Уварова, буд. 189, але позивачем не надано жодних документів яку могли б підтвердити наявність складських, або не житлових приміщень, для зберігання сільськогосподарських культур. Позивачем не надано сертифікати чи інші документами, які необхідні для товару даного виду згідно з чинними правилами торгівлі, санітарно-епідеміологічним законодавством України та законодавством про захист прав споживачів. Також не було надано жодних платіжних інструкцій, що унеможливлює підтвердження господарської діяльності.

Також представником відповідачів зауважено, що товарно-транспортні накладні надані позивачем на розгляд комісії регіонального рівня не відповідають вимогам наказу Міністерства транспорту України «Про затвердження Правил перевезень вантажів автомобільним транспортом в Україні» від 14.10.1997 № 363 (в редакції від 12.07.2019), а саме підпункту 11.1 пункту 11 Правил оформлення документів на перевезення Правил перевезень вантажів автомобільним транспортом в Україні, зокрема у наданих товарно-транспортних накладних не заповнено обов`язкових граф щодо вантажо-розвантажувальних операцій.

Крім того представник відповідачів вказує, що у ході аналізу наявних відомостей, які містяться в ІКС «ПОДАТКОВИЙ БЛОК» , «Єдине вікно подання електронної звітності», «Єдина інформаційна система митних органів» щодо здійснення експортних операцій ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» () за період із 19.12.2024 по 27.02.2025 (7 митних декларацій) встановлено наступну інформацію, щодо кількості соєвих бобів, по яких не прослідковується ланцюг постачання від виробників до експортера, що ймовірно може свідчити про наявність недостовірних відомостей про походження експортованого товару. Станом на дату надання відповіді Комісією Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до пункту 6 Порядку № 1165 у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності прийнято рішення про відповідність ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» критеріям ризиковості платника податку: від 04.03.2025 № 4422. Підстава: 01 - постачання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання. Враховуючи вищевикладене, Комісією прийнято рішення про відмову в реєстрації податкових накладних від 10.02.2025 № 2, від 28.02.2025 № 6 в Єдиному реєстрі податкових накладних. З огляду на результат проведеного моніторингу реєстрації ПН/РК, Комісією з питань зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН Головного управління ДПС в Одеській області було прийнято рішення про відмову в реєстрації вищезазначених податкових накладних.

Щодо визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області №4422 від 17.04.2025року, представник відповідачів вказує, що підставою прийняття рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, зазначено: 01 - постачання товару, походження якого не прослiдковується за ланцюгом придбання чи постачання. Подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості. ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» надано документи які не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості розрахунковий документ.

Ухвалою від 20.06.2025 року суд ухвалив розгляд справи № 420/16926/25 проводити за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче судове засідання на 08.07.2025 року.

08.07.2025 року до суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій, зокрема, зазначено, що оспорюване рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку. Контролюючим органом не зазначено, складання та направлення платником якої саме податкової накладної/розрахунку коригування передувало прийняттю спірного рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податків, не зазначено за наслідками якої саме податкової накладної/ розрахунку коригування, що була направлена позивачем для реєстрації до ЄРПН, позивача віднесено до ризикових платників податку, а також не надано доказів на підтвердження таких відомостей. У рішенні, як інформацію, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, зазначено таке: 1) тип операції: постачання, період здійснення господарської операції: з 05.09.2024 по 04.03.2025; код згідно з Державним класифікатором продукції та послуг операції, визначеної як ризикова - 1201, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - 41209731; дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку - 04.03.2025. У спірному рішенні не зазначено відомостей про контрагента чи контрагентів, який був задіяний у ризикованій операції (ризикових операціях) у період з 05.09.2024 по 04.03.2025, натомість, як податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції вказано код 41209731, що належить самому позивачу. Відповідачем не надано до суду жодних доказів на підтвердження обставин та/або отриманням контролюючим органом інформації, яка вказана як підстава для розгляду питання про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку. У оскаржуваному рішенні твердження податкового органу про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податків в частині постачання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання чи постачання носить виключно характер припущень, відповідачем не обґрунтовано, на підставі яких саме документів комісія дійшла висновку про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку, не конкретизовано, які саме господарські операції та з якими саме контрагентами податковий орган вважає фіктивними, контролюючим органом не надано до суду належних, допустимих доказів в підтвердження зазначеної у рішенні інформації. Позивач з метою спростування сумнівів та доводів контролюючого органу в реальності здійснених ним господарських операцій, припущень щодо ризиковості його фінансово-господарської діяльності подав до контролюючого органу документи на підтвердження здійснення господарських операцій, та добросовісності його, як платника податку. Контролюючим органом не враховано документи, які надавалися до контролюючого органу, проте не зазначено й підстав такого не врахування.

В підготовче засідання, призначене на 08.07.2025 року, з`явилися представник позивача та представник відповідачів.

Ухвалою суду від 08.07.2025 року суд закрив підготовче провадження та призначив справу № 420/16926/25 до судового розгляду на 22.07.2025 року.

В судове засідання, призначене на 22.07.2025 року, з`явилися представники сторін.

У судовому засіданні 22.07.2025 року під час розгляду справи по суті сторони у вступному слові надали свої пояснення щодо змісту та підстав своїх вимог і заперечень щодо предмета позову.

Представник позивача позовні вимоги підтримав та просив задовольнити.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечував.

Суд в судовому засіданні з`ясував думку учасників справи щодо продовження розгляду справи в порядку письмового провадження.

Ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання від 22.07.2025 року, суд задовольнив клопотання учасників справи та на підставі ч. 3 ст. 194 КАС України здійснив розгляд справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» зареєстровано як юридична особа 13.03.2017 року номер запису: 0000873. Код суб`єкта господарювання за .

Видами діяльності ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» (за КВЕД) є: 52.10 Складське господарство (основний); 10.61 Виробництво продуктів борошномельно-круп`яної промисловості; 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; 49.20 Вантажний залізничний транспорт; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна.

З 01.05.2017 року позивач зареєстрований, як платник податку на додану вартість, індивідуальний податковий номер платника податку на додану вартість 82.

19.02.2025 року між ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» (далі - Продавець) з одного боку та ALMAHSOUL DMCC (Дубай, ОАЕ) (Покупець), з іншого боку укладено Форвардний контракт № CHE-9250219, за умовами якого Продавець зобов`язується продати а поставити Покупцю, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити Товар (соєві боби, українського походження, урожаю 2024 року, нормальної товарної якості.

В межах укладеного контракту ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» на користь ALMAHSOUL DMCC (Дубай, ОАЕ) мала бути проведена поставка сої у кількості 1640000,00 кг на суму 29493538,27 грн, в тому числі ПДВ 3622013,47 грн.

З метою експортного оформлення документів для відправлення сої ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» на користь ALMAHSOUL DMCC (Дубай, ОАЕ) складено податкову накладну №6 від 28.02.2025 року на суму 29493538,27 грн, в тому числі ПДВ 3622013,47 грн; з описом (номенклатурою) товарів/послуг продавця - Соєві боби українського походження, урожаю 2024 року; код товару згідно з УКТЗЕД ; кількість (об`єм, обсяг) -1640000,00 кг. Крім того, в накладній №6 від 28.02.2025 року в графі «Інформація про операції з вивезення товарів за межі митної території України» вказано контракт від 19.02.2025 року № № CHE-9250219.

Також, ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» на користь ALMAHSOUL DMCC (Дубай, ОАЕ) складено податкову накладну №2 від 10.02.2025 року на суму 29493538,27 грн, в тому числі ПДВ 3622013,47 грн; з описом (номенклатурою) товарів/послуг продавця - Соєві боби українського походження, урожаю 2024 року; код товару згідно з УКТЗЕД ; кількість (об`єм, обсяг) -1640000,00 кг. Крім того, в накладній №2 від 10.02.2025 року в графі «Інформація про операції з вивезення товарів за межі митної території України» вказано контракт від 19.02.2025 року № № CHE-9250219.

Вказані податкові накладні було направлено на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з рішенням № 2826 від 04.03.2025 року, позивача віднесено до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, що не заперечується сторонами.

За отриманою Квитанцією про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 04.03.2025 року № до податкової накладної №2 від 10.02.2025 року з Єдиного вікна приймання звітності Державної податкової служби України позивачу було повідомлено, що: «Документ доставлено до ДПС України ДОКУМЕНТ ЗБЕРЕЖЕНО. РЕЄСТРАЦІЯ ЗУПИНЕНА. Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (зі змінами), реєстрація ПН від 10.02.2025 №2 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. ПН складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку (додаток 1 Порядку). Пропонуємо надати пояснення та копії документів (договори, у тому числі зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання / придбання товарів / послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи, інвентаризаційні описи, у тому числі рахунки-фактури / інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі), достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі».

За отриманою Квитанцією про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 04.03.2025року № до податкової накладної №6 від 28.02.2025 року з Єдиного вікна приймання звітності Державної податкової служби України позивачу було повідомлено, що: «Документ доставлено до ДПС України ДОКУМЕНТ ЗБЕРЕЖЕНО. РЕЄСТРАЦІЯ ЗУПИНЕНА. Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (зі змінами), реєстрація ПН від 28.02.2025 №6 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. ПН складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку (додаток 1 Порядку). Пропонуємо надати пояснення та копії документів (договори, у тому числі зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання / придбання товарів / послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи, інвентаризаційні описи, у тому числі рахунки-фактури / інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі), достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі».

05.03.2025 року позивач звернувся до відповідачів з заявою, в якій просив анулювати податкову накладну № 2 від 10.02.2025 року, реєстраційний номер № від 04.03.2025 року на суму 29493538,27 грн, в тому числі ПДВ 3622013,47 грн. Заява була мотивована наступним:

« 28 лютого 2025 року в процесі складання податкових накладних відбулась технічна помилка, яка призвела к одночасному створенню та направленню на реєстрацію 2-х однакових податкових накладних, які відрізняються лише датами створення, а саме:

28.02.2025 року відповідно до експортного Контракту СНЕ-9250219 від 19.02.2025 року товариство створило та направило на реєстрацію в режимі РЕЗ:

1. Податкову накладну № 6 від 28.02.2025року, реєстраційний № на суму 29493538,27грн., в т.ч. ПДВ 3622013,47грн. - яка є вірною.

Податкова накладна заблокована. Підприємство готує документи для розблокування податкової накладної № 6 від 28.02.2025р.

2. Податкову накладну №2 від 10.02.2025 р., реєстраційний №905670034 (раніше дати контракту!) на суму 29 493 538,27 грн, в т.ч. ПДВ 3 622 013,47грн. - є помилковою та безпідставно складеною, а саме: підстав для складання податкової накладної 10.02.2025 року немає, оскільки дата укладання контракту є 19.02.2025 року.

Податкова накладна заблоковано, але розблокування її є недоцільним та неможливим у зв`язку з відсутністю підстав для її складання.».

ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» засобами електронного зв`язку було направлено до Головного управління ДПС в Одеській області повідомлення № 2 від 08.04.2025 року про подання пояснень та копій документів щодо податкової накладної № 6 від 28.02.2025 року, реєстрацію якої було зупинено. Разом з повідомленням були направлені письмові пояснення та документи на підтвердження придбання товару у контрагентів.

Також позивачем було направлено до Головного управління ДПС в Одеській області повідомлення № 1 від 08.04.2025 року про подання пояснень та копій документів щодо податкової накладної № 2 від 10.02.2025 року, реєстрацію якої було зупинено. в повідомленні містилися наступні пояснення: «ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» () просить анулювати податкову накладну №2 від 10.02.25 (реєстраційний № документа 905670034) у зв`язку з її помилковим складанням та направленням на реєстрацію».

За результатами розгляду наданих пояснень і документів, доданих до них, Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області прийняте рішення № 12738441/41209731 від 10.04.2025 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 6 від 28.02.2025 року.

Підставою для такої відмови зазначено: надання платником податків копій документів, складених/оформлених з порушенням законодавства. Додаткова інформація (зазначити конкретні документи): первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури / інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;наявність податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій.

Також Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області прийняте рішення № 12738383/41209731 від 10.04.2025 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 2 від 10.02.2025 року.

Підставою для такої відмови зазначено: надання платником податків копій документів, складених/оформлених з порушенням законодавства. Додаткова інформація (зазначити конкретні документи): первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури / інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;наявність податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій.

09.04.2025 року ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» направило до Головного управління ДПС в Одеській області пояснення та копії документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку.

17.04.2025 року Комісією Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій документів від 09.04.2025 №4, прийнято рішення №4422 про відповідність ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» критеріям ризиковості платника податку.

Підстава: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Коди податкової інформації, яка є підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку:

01 постачання/вивезення за межі митної території України товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання, якщо постачальник не є виробником такого товару.

У графі «Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку» вказано:

- тип операції придбання/постачання постачання;

- період здійснення господарської операції - з 05.09.2024 по 04.03.2025;

- код згідно з Державним класифікатором продукції та послуг операції, визначеної як ризикова 1201;

- податковий номер платника податку, заподіяного в ризиковій операції 41209731;

- дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 04.03.2025.

У графі «Ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку» зазначено: Документи: Подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості; розрахунковий документ.

Не погоджуючись із Рішеннями комісії Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 12738441/41209731 від 10.04.2025 року , № 12738383/41209731 від 10.04.2025 року про відмову у реєстрації податкових накладних № 6 від 28.02.2025 року, № 2 від 10.02.2025 року та Рішенням про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №4422 від 17.04.2025 року, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку вказаним обставинам справи, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України № 2755-VI від 02.12.2010 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі - Податковий кодекс України).

Щодо позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування рішення №12738441/41209731 від 10.04.2025 року про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН податкової накладної №6 від 28.02.2025 року, суд зазначає наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.10.2024 року № 1261 «Про запровадження режиму експортного забезпечення» відповідно до статті 19 2 Закону України Про зовнішньоекономічну діяльність, тимчасово, на період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 р. № 2102-IX Про затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні, запроваджено режим експортного забезпечення до операцій з експорту окремих видів товарів за переліком згідно з додатком у порядку та на умовах, визначених статтею 19-2-2 Закону України Про зовнішньоекономічну діяльність.

Ця постанова набирала чинності з 1 грудня 2024 року.

До переліку окремих видів товарів, до операцій з експорту яких запроваджується режим експортного забезпечення, затвердженого вказаною постановою, зокрема, відноситься товар - Соєві боби, подрібнені або не подрібнені, Код згідно з УКТЗЕД 1201.

Відповідно до статті 19-2 Закону України Про зовнішньоекономічну діяльність Тимчасово, на період дії режиму експортного забезпечення, експортні операції з вивезення за межі митної території України товарів, що класифікуються за кодами 0409 00 00 00, 0802 31 00 00, 0802 32 00 00, 1001, 1002, 1003, 1004, 1005, 1201, 1205, 1206 00, 1507, 1512, 1514, 2306 згідно з УКТ ЗЕД (далі - окремі види товарів), здійснюються з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Основні правила складання податкової накладної регулюються статтею 201 розділу V Податкового кодексу України та регламентуються Порядком заповнення податкової накладної, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 № 1307, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 26.01.2016 за № 137/28267 із змінами (далі - Порядок № 1307).

Пунктами 201.1 та 201.10 статті 201 розділу V Податкового кодексу України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів / послуг на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, уповноваженої платником особи відповідно до вимог Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» зі мінами, та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) у встановлений Податковим кодексом України термін.

Перелік обов`язкових реквізитів, які зазначаються у податковій накладній, визначено у підпунктах «а» - «л» пункту 201.1 статті 201 розділу V Податкового кодексу України, до яких відноситься, зокрема, опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг.

Тимчасово, на період дії режиму експортного забезпечення, запровадженого Кабінетом Міністрів України відповідно до статті 192 Закону України Про зовнішньоекономічну діяльність, оподаткування ПДВ операцій з вивезення за межі митної території України у митному режимі експорту окремих видів товарів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених пунктом 97 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України.

Підпунктом 97.1 пункту 97 підрозділу 2 розділу XX ПКУ визначено, що платник ПДВ з метою вивезення за межі митної території України у митному режимі експорту окремих видів товарів зобов`язаний за кожним таким товаром скласти окрему податкову накладну та зареєструвати її в ЄРПН до дня подання митної декларації для митного оформлення таких товарів.

Згідно з підпунктом 97.2 пункту 97 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України у податковій накладній, що складається за операцією з вивезення за межі митної території України у митному режимі експорту окремих видів товарів: може бути зазначено тільки один товар за одним кодом згідно з УКТ ЗЕД; одиниці виміру товарів зазначаються у кілограмах.

Податкова накладна, складена з порушенням таких вимог, не приймається до реєстрації в ЄРПН.

Реєстрація ПН/РК, поданих для реєстрації в ЄРПН, у яких відображена операція з вивезення за межі митної території України окремих видів товарів, до яких відповідно до ст. 19-2 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» застосовано режим експортного забезпечення у разі його запровадження КМУ, та направлення квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації таких ПН/РК здійснюються протягом 3 операційних днів з дня подання для реєстрації таких ПН в ЄРПН.

Якщо протягом визначеного у цьому підпункті строку не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації ПН/РК, така ПН вважається зареєстрованою в ЄРПН.

Підтвердженням продавцю про прийняття його ПН/РК до ЄРПН є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом строків, зазначених у цьому підпункті.

Крім того, постановою КМУ від 24.09.2024 року № 1088 Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних , затверджений постановою КМУ від 29.12.2010 року № 1246, доповнено пунктами 26 і 27.

Пунктом 27 Порядку ведення ЄРПН встановлено, що тимчасово, на період дії режиму експортного забезпечення, запровадженого Кабінетом Міністрів України відповідно до статті 19-2 Закону України Про зовнішньоекономічну діяльність, реєстрація податкових накладних, у яких відображена операція з вивезення за межі митної території України товарів, до яких застосовано режим експортного забезпечення, та розрахунків коригування до них здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Реєстрація зазначених податкових накладних та/або розрахунків коригування та надсилання квитанції здійснюється протягом трьох операційних днів з дня їх подання для реєстрації.

Реєстрація зазначених податкових накладних та розрахунків коригування скасовується через 30 календарних днів з дати реєстрації податкової накладної, протягом яких на відповідні товари не було оформлено митну декларацію, що підтверджується даними Держмитслужби, поданими відповідно до Порядку взаємодії інформаційних систем Державної податкової служби України та Державної митної служби України щодо обміну інформацією, необхідною для адміністрування податків, зборів та інших обов`язкових платежів, здійснення контрольних процедур щодо дотримання податкового та митного законодавства, затвердженого наказом Мінфіну від 10 червня 2020 р. № 286. У такому випадку до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та розрахунків коригування, реєстрацію яких скасовано, а також формується квитанція в електронній формі про скасування реєстрації зазначених податкових накладних та розрахунків коригування, яка надсилається платнику податків протягом операційного дня. У такій квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкових накладних та розрахунків коригування, реєстрацію яких скасовано.

Відповідно до пункту 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010 (далі - Порядок №1246) після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

чинності кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктом 201.10 статті 201 та пунктом 97 підрозділу 2 розділу XX Перехідні положення Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

дотримання вимог Законів України Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Мінфіну від 6 червня 2017 р. № 557.

Відповідно до пункту 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Аналогічні приписи наведені у пункті 201.16 статті 201 ПК України, згідно з якими реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінету Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» №1165 від 11.12.2019 затверджені: Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).

Відповідно до пунктів 4, 5 Порядку №1165, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пунктах 3 або 3-1 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Не перевіряється на відповідність показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2), платник податку, який склав та/або подав для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, які складені за операціями з вивезення за межі митної території України товарів, до яких застосовується режим експортного забезпечення відповідно до вимог статті 19-2 Закону України Про зовнішньоекономічну діяльність.

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно з пунктами 6, 7, 10, 11 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, який склав та/або подав податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (крім розрахунку коригування, складеного відповідно до вимог підпунктів б і в підпункту 97.4 пункту 97 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення Кодексу).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування (крім податкової накладної/розрахунку коригування, у яких відображена операція з вивезення за межі митної території України товарів, до яких застосовується режим експортного забезпечення відповідно до вимог статті 19-2 Закону України Про зовнішньоекономічну діяльність) встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів відповідно до Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Мінфіну від 12 грудня 2019 року №520.

Крім того, відповідно до пункту 6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Так, з метою експортного оформлення документів для відправлення сої ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» на користь ALMAHSOUL DMCC (Дубай, ОАЕ) складено податкову накладну №6 від 28.02.2025 року на суму 29493538,27 грн, в тому числі ПДВ 3622013,47 грн; з описом (номенклатурою) товарів/послуг продавця - Соєві боби українського походження, урожаю 2024 року; код товару згідно з УКТЗЕД ; кількість (об`єм, обсяг) -1640000,00 кг. Крім того, в накладній №6 від 28.02.2025 року в графі «Інформація про операції з вивезення товарів за межі митної території України» вказано контракт від 19.02.2025 року № № CHE-9250219.

04.03.2025 року контролюючим органом зупинено реєстрацію податкової накладної №10/7 від 18.12.2024 та надіслано квитанцію № про її зупинення в якій зазначено: Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (зі змінами), реєстрація ПН від 28.02.2025 №6 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. ПН складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку (додаток 1 Порядку).

Суд зазначає, що пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1 до Порядку №1165) визначено, що платник податку відноситься до ризикових, якщо у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з пунктом 6 Порядку №1246 у разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Суд враховує, що реєстрацію податкової накладної №6 від 28.02.2025 року зупинено, оскільки така складена та подана платником податку, який відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку (додаток 1 Порядку).

Однак наголошує, що при цьому, було запропоновано надати пояснення та копії документів (договори, у тому числі зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання / придбання товарів / послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи, інвентаризаційні описи, у тому числі рахунки-фактури / інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі), достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Таким чином, у разі зупинення реєстрації податкової накладної, контролюючий орган має витребувати від платника документи на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши, які саме аспекти належить висвітити платнику податків у своїх поясненнях для цілей реєстрації ПН, що і було зазначено у квитанції.

Разом з тим, було запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (загальна вимога про надання документів).

Водночас, наведений у квитанції перелік документів надає право/можливість платнику податків надавати документи на власний розсуд у відповідності до специфіки господарської операції, що в свою чергу, свідчить про те, що контролюючий орган буде позбавлений можливості (не матиме права) не прийняти такі документи/відхилити чи визнати недостатніми.

Пред`явлення контролюючим органом до платника податків загальної вимоги про надання документів без їх конкретизації виключає можливість такого органу в подальшому застосовувати до такого платника податків негативні наслідки, пов`язані із ненаданням певного документа.

Верховний Суд за результатами аналізу наведених норм у постанові від 18 листопада 2021 року у справі №380/3498/20 дійшов висновку, що чинними нормативно-правовими актами визначено вичерпний перелік обставин, які можуть слугувати підставою для прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних. При цьому, як підтверджується змістом пункту 5 Порядку №520, передбачений цим пунктом перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, не є вичерпним. В залежності від виду господарської операції, за наслідками якої подається податкова накладна для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також відповідних договірних зобов`язань між суб`єктами господарювання, обсяг документів може бути відмінним.

Загальними вимогами до акта індивідуальної дії як акта правозастосування є його обґрунтованість та вмотивованість, що означає надання контролюючим органом конкретних підстав для його оформлення (як фактичних, так і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів прийняття. Можливість надання платником вичерпного переліку документів, що підтверджують правомірність формування та подання податкової накладної, безпосередньо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків.

Використання контролюючим органом загального посилання на пункт Критеріїв ризиковості платника податку, без зазначення відповідної підстави та розрахованих показників за критерієм, який відповідає платнику податку, є неконкретизованим і призводить до необґрунтованого обмеження права платника бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Тому невиконання контролюючим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Наведене узгоджується з правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постановах від 23 лютого 2023 року у справі № 420/9924/20, від 27 січня 2022 року у справі № 380/2365/21, від 18 червня 2019 року у справі № 0740/804/18, від 23 жовтня 2018 року у справі № 822/1817/18, від 12 лютого 2025 року у справі № 160/34198/23, від 17 квітня 2025 року у справі №400/802/24.

Наказом Міністерства фінансів України №520 від 12.12.2019, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за №1245/34216, затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №520), який визначає механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пунктів 2-4 Порядку №520, прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (комісії регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у терміни, визначені пунктом 9 цього Порядку, та надсилає його платнику податку на додану вартість (далі - платник податку) засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» і «;Про електронні довірчі послуги».

У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку №520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

-договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

-договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

-первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

-розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

-документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

-інші документи, що підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі.

Пунктами 6, 7 Порядку №520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 9 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку:

або приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку;

або надсилає повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - Повідомлення), засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку з пропозицією щодо надання платником податку додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування;

або приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у разі надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства, та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Платник податку має право подати до контролюючого органу додаткові пояснення та копії документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, протягом 5 робочих днів з дня, наступного за днем отримання Повідомлення.

Додаткові письмові пояснення та копії документів, зазначені в абзаці шостому цього пункту, платник податку подає до ДПС засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронні довірчі послуги».

За результатами розгляду поданих додаткових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем їх отримання, приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Якщо платник податку не надав додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі протягом 5 робочих днів, що настають за днем граничного строку їх подання, визначеного абзацом шостим цього пункту, та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Згідно з пунктом 10 Порядку №520, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання / часткового надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, при отриманні Повідомлення;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Пунктом 12 Порядку №520, визначено, що рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Таким чином, рішення про відмову в реєстрації податкової накладної повинне містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної із зазначенням, зокрема, які саме документи не надані платником податків, які були б достатніми для прийняття комісією ДПС рішення про реєстрацію податкової накладної.

У постанові від 03.11.2021 у справі №360/2460/20 Верховний Суд за наслідками аналізу положень Порядку №520 зазначив, що можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.

Як встановлено судом, після зупинення реєстрації ПН №6 від 28.02.2025 року, ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» засобами електронного зв`язку було направлено до Головного управління ДПС в Одеській області повідомлення № 2 від 08.04.2025 року про подання пояснень та копій документів щодо податкової накладної № 6 від 28.02.2025 року, реєстрацію якої було зупинено. Разом з повідомленням були направлені письмові пояснення та документи на підтвердження придбання товару у контрагентів.

Проте, Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області прийняте рішення № 12738441/41209731 від 10.04.2025 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 6 від 28.02.2025 року.

Підставою для такої відмови зазначено: надання платником податків копій документів, складених/оформлених з порушенням законодавства. Додаткова інформація (зазначити конкретні документи): первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури / інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;наявність податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій.

Однак, комісією в оскаржуваному рішенні не зазначено які саме копії документів з наданих позивачем, складені із порушенням законодавства.

При цьому, жодних зауважень щодо повноти, достатності поданих документів на розгляд комісії, оскаржуване рішення не містять

Оскаржуване рішення містить лише загальне твердження без зазначення, які саме документи складені з порушенням законодавства, які вимоги законодавства порушено при складанні документів та яких документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

Тобто викладена загальна норма без зазначення конкретних документів, яких, на думку відповідача, не вистачає для здійснення реєстрації податкових накладних, а також без повідомлення причин та мотивів, за яких надані позивачем пояснення та документи не були враховані.

Лише у відзиві на позовну заяву представника відповідачів зазначив, що товарно-транспортні накладні надані позивачем на розгляд комісії регіонального рівня не відповідають вимогам наказу Міністерства транспорту України «Про затвердження Правил перевезень вантажів автомобільним транспортом в Україні» від 14.10.1997 № 363 (в редакції від 12.07.2019), а саме підпункту 11.1 пункту 11 Правил оформлення документів на перевезення Правил перевезень вантажів автомобільним транспортом в Україні, зокрема у наданих товарно-транспортних накладних не заповнено обов`язкових граф щодо вантажо-розвантажувальних операцій.

Однак, з наданих до суду пояснень, які подавалися позивачем для розблокування податкової накладної №6 від 28.02.2025 року, вбачається що до контролюючого органу товарно-транспортні накладні не подавалися, доказів зворотного відповідачем до суду не надано.

Також у відзиві на позовну заяву представник відповідачів вказує, що позивачем не надано жодних документів яку могли б підтвердити наявність складських, або не житлових приміщень, для зберігання сільськогосподарських культур; не надано сертифікати чи інші документами, які необхідні для товару даного виду згідно з чинними правилами торгівлі, санітарноепідеміологічним законодавством України та законодавством про захист прав споживачів; платіжних інструкцій.

Суд вважає неспроможними вказані доводи представника відповідачів, з огляду на наступне.

Так, п. 9 Порядку № 520 з 08.03.2023 року викладено в новій редакції на підставі наказу Міністерства фінансів № 19 від 12.01.2023 року, яким змінено порядок розгляду контролюючим органом поданих платником податків письмових пояснень та копій документів до зупинених ПН/РК, а саме передбачено, що за результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, окрім рішень про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування може направити повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та / або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі з пропозицією щодо надання платником податку додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/ розрахунку коригування.

Отже, з 08.03.2023 року контролюючий орган на етапі зупинення реєстрації ПН/РК має можливість реалізувати свої функції шляхом складення та направлення повідомлення про надання додаткових пояснень та/або документів, а затверджена форма повідомлення зобов`язує податковий орган зазначати конкретні пояснення та документи, які не вистачає платнику податку для реєстрації поданої ПН/РК.

Разом з тим, відповідач не скористався своїм правом та не направив повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, а одразу прийняв рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

При юридичній оцінці рішень про відмову в реєстрації податкових накладних суд також враховує, що у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних не було зазначено перелік документів, необхідних для їх реєстрації. З врахуванням цієї обставини невідповідність вимог контролюючого органу в квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних щодо надання документів правовій визначеності виключала для контролюючого органу можливість прийняття негативного для позивача рішення з підстав невиконання ним вимог.

Можливість виконання платником податків обов`язку надати документи, необхідні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного переліку цих документів. Хоча перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, визначено Порядком № 520, конкретний перелік таких документів може залежати, зокрема, від змісту операції з постачання, суб`єктного складу її учасників, їх податкової поведінки.

Суд звертає увагу, що загальними вимогами, яким повинен відповідати акт індивідуальної дії, як акт правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість. В разі не зазначення в індивідуальному акті підстав його прийняття (фактичних і юридичних), чітких та зрозумілих мотивів його прийняття такий акт не може вважатися правомірним.

З огляду на неконкретність вимог контролюючого органу щодо надання документів, рішення про відмову в реєстрації податкових накладних не відповідають критерію обґрунтованості.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 05.01.2021 р. у справі № 640/11321/20, від 05.01.2021 р. у справі № 640/10988/20, від 16.04.2019 р. у справі № 826/10649/17, від 28.10.2019 р. у справі № 640/983/19.

У постановах від 12.11.2019 р. у справі № 816/2183/18, від 21.05.2019 р. у справі № 0940/1240/18, від 18.02.2020 р. у справі № 360/1776/19, від 27.04.2020 р. у справі № 360/1050/19, від 18.06.2020 р. у справі № 824/245/19-а Верховний Суд наголошував на тому, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Одночасно, у межах спірних правовідносин, суд звертає увагу на той факт, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України.

Предметом розгляду, у даному випадку, є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації податкових накладних, а не реальність та товарність здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом.

У свою чергу, при реєстрації податкової накладної фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями. А тому, суд за результатами розгляду справи не робить висновків щодо реальності операцій за участю позивача, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для реєстрації податкових накладних.

При цьому, суд зазначає, що здійснення моніторингу відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення такого моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок, як способу реалізації владних управлінських функцій контролюючого органу.

Таким чином, зважаючи на те, що контролюючим органом не зазначено які саме документи подано з порушенням законодавства та в чому ці порушення полягають, то комісія регіонального рівня не мала правових підстав для відмови позивачу у реєстрації податкової накладної №6 від 28.02.2025 року з тієї підстави, яка вказана в оскаржуваному рішенні.

У даному випадку, під час розгляду справи відповідачі, як суб`єкти владних повноважень, не надали суду доказів, які спростовували б твердження позивача, та не навели обґрунтованих мотивів прийняття рішення про відмову в реєстрації податкової накладної позивача в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про обґрунтованість та наявність підстав для задоволення позовних вимог позивача в частині визнання протиправним та скасування рішення №12043425/40219780 від 12.11.2024 року про відмову в реєстрації податкової накладної №6 від 28.02.2025 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Щодо вимоги позивача зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №6 від 28.02.2025 року, суд зазначає таке.

Відповідно до пунктів 19, 20 Порядку №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій, зокрема, як набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення).

Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому, вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку. Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.

Згідно з вказаними нормами, податковий орган реєструє податкову накладну, у тому числі, на підставі рішення суду датою набрання ним законної сили або іншою датою, вказаною у рішенні.

Обставин, які б унеможливлювали реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, судом не встановлено і відповідачами не доведено.

Відповідно до абзацу 1 частини 4 статті 245 КАС України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

За вказаних обставин, в контексті наведених норм, суд вважає, що для прийняття рішення про реєстрацію зазначених податкових накладних виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення у даному випадку не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Європейський суд з прав людини у п. 50 рішення від 13 січня 2011 року (остаточне) по справі Чуйкіна проти України (case of Chuykina v. Ukraine) (Заява № 28924/04) зазначив, що суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює право на суд, в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі Голдер проти Сполученого Королівства (Golder v. the United Kingdom), пп. 2836, Series A № 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог п. 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для п. 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах Мултіплекс проти Хорватії (Multiplex v. Croatia), заява № 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та Кутіч проти Хорватії (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II).

В даному випадку, задоволення позовної вимоги про зобов`язання ДПС зареєструвати в ЄРПН податкові накладні подані позивачем, датою її фактичного надходження є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

У зв`язку з викладеним, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог позивача про зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №6 від 28.02.2025 року датою її подання.

Стосовно позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування рішення №12738383/41209731 від 10.04.2025 року про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН податкової накладної №2 від 10.02.2025 року та зобов`язання зареєструвати вказану податкову накладну, суд зазначає наступне.

ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» на користь ALMAHSOUL DMCC (Дубай, ОАЕ) складено податкову накладну №2 від 10.02.2025 року на суму 29493538,27 грн, в тому числі ПДВ 3622013,47 грн; з описом (номенклатурою) товарів/послуг продавця - Соєві боби українського походження, урожаю 2024 року; код товару згідно з УКТЗЕД ; кількість (об`єм, обсяг) -1640000,00 кг. Крім того, в накладній №2 від 10.02.2025 року в графі «Інформація про операції з вивезення товарів за межі митної території України» вказано контракт від 19.02.2025 року № № CHE-9250219.

Вказана податкова накладні була направлена на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних та її реєстрація згідно квитанції від 04.03.2025 року № була зупинена.

05.03.2025 року позивач звернувся до відповідачів з заявою, в якій просив анулювати податкову накладну № 2 від 10.02.2025 року, реєстраційний номер № від 04.03.2025 року на суму 29493538,27 грн, в тому числі ПДВ 3622013,47 грн. Заява була мотивована наступним:

« 28 лютого 2025 року в процесі складання податкових накладних відбулась технічна помилка, яка призвела к одночасному створенню та направленню на реєстрацію 2-х однакових податкових накладних, які відрізняються лише датами створення, а саме:

28.02.2025 року відповідно до експортного Контракту СНЕ-9250219 від 19.02.2025 року товариство створило та направило на реєстрацію в режимі РЕЗ:

1. Податкову накладну № 6 від 28.02.2025року, реєстраційний № на суму 29493538,27грн., в т.ч. ПДВ 3622013,47грн. - яка є вірною.

Податкова накладна заблокована. Підприємство готує документи для розблокування податкової накладної № 6 від 28.02.2025р.

2. Податкову накладну №2 від 10.02.2025 р., реєстраційний №905670034 (раніше дати контракту!) на суму 29 493 538,27 грн, в т.ч. ПДВ 3 622 013,47грн. - є помилковою та безпідставно складеною, а саме: підстав для складання податкової накладної 10.02.2025 року немає, оскільки дата укладання контракту є 19.02.2025 року.

Податкова накладна заблоковано, але розблокування її є недоцільним та неможливим у зв`язку з відсутністю підстав для її складання.».

Також позивачем було направлено до Головного управління ДПС в Одеській області повідомлення № 1 від 08.04.2025 року про подання пояснень та копій документів щодо податкової накладної № 2 від 10.02.2025 року, реєстрацію якої було зупинено. в повідомленні містилися наступні пояснення: «ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» () просить анулювати податкову накладну №2 від 10.02.25 (реєстраційний № документа 905670034) у зв`язку з її помилковим складанням та направленням на реєстрацію».

Отже, позивач сам зазначає, що спірна податкова накладна складена та направлена на реєстрацію помилково.

З іншого боку, обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач вказує, що якщо з дати реєстрації ПН РЕЗ в ЄРПН минуло 30 календарних днів і не оформлено митну декларацію на такі товари, реєстрація такої ПН РЕЗ в ЄРПН скасовується (абз. 9 пп. 97.2 підрозд. 2 розд. XX «Перехідні положення» ПКУ). З урахуванням зазначеного, реєстрація ПН РЕЗ скасовується, якщо одночасно виконується умови: така ПН РЕЗ зареєстрована в ЄРПН; протягом 30 календарних днів з дати реєстрації такої ПН РНЗ, зазначеної у квитанції «Про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних», не оформлено митну декларацію за цією ПН РЕЗ. Таким чином, реєстрація ПН_РЕЗ, реєстрація якої зупинена, не може бути скасована. Тому, позивач подає позов про розблокування обох податкових накладних. І при виконанні позитивного рішення суду по цій справі податковий орган розблокує податкові накладні та одночасно скасує їх реєстрацію з причин спливу 30 днів навіть на день подання позову. З огляду на те, що технічно це неможливо поки податкові накладні заблоковані єдиним ефективним способом захисту порушених прав, на думку позивача, є саме скасування рішення про блокування податкових накладних.

Суд вважає, що рішення податкового органу про відмову у реєстрації податкової накладної, складеної без проведення господарської операції, не може бути протиправним, так як ним попереджене порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу податкових накладних, операції за якими не мали реального характеру.

Більш того, суд вважає, що зобов`язання судом податкового органу зареєструвати відповідну податкову накладну в ЄРПН, операції за якою не мали реального характеру, грубо порушить вимоги податкового законодавства.

Подібна правова позиція викладена в постанові П`ятого апеляційного адміністративного суду від 17.11.2022 року у справі № 420/23323/21.

З огляду на викладені обставини справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги в частині визнання протиправним та скасування рішення №12738383/41209731 від 10.04.2025 року про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН податкової накладної №2 від 10.02.2025 року та зобов`язання зареєструвати вказану податкову накладну не підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування рішення комісії регіонального рівня ГУ ДПС в Одеській області №4422 від 17.04.2025 про відповідність критеріям ризиковості платника податку, суд зазначає наступне.

Так, контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку (пп.20.1.45 п.20.1 ст.20 ПК України).

Пунктом 61.1 ст.61 ПК України передбачено, що «податковий контроль» - це система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з п.п.62.1.2 п.62.1 ст.62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до п.71.1 ст.71 ПК України, «інформаційно-аналітичним забезпеченням діяльності контролюючих органів» вважається комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

У силу вимог п.п.74.1 та 74.3 ст.74 ПК України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.

Перелік же Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Таким чином, дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання, є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку, передбаченому ПК України та прийнятими на виконання вимог цього Кодексу нормативно-правовими актами. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися в інформаційних базах контролюючих органів та/або опрацьовуватися безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Як передбачено абз.1 п.201.1 ст.201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законом, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

За змістом п.201.10 ст.201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01.07.2017р. в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

За приписами пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 затверджені Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок №1165) та Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до пункту 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик - визначений показник Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту а або б пункту 185.1 статті 185, підпункту а або б пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з приписами пункту 4 Порядку №1165, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/ розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку №1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Не перевіряється на відповідність показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2), платник податку, який склав та/або подав для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, які складені за операціями з вивезення за межі митної території України товарів, до яких застосовується режим експортного забезпечення відповідно до вимог статті 19-2 Закону України Про зовнішньоекономічну діяльність.

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.

Відповідно до вимог пункту 6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, який склав та/або подав податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (крім розрахунку коригування, складеного відповідно до вимог підпунктів б і в підпункту 97.4 пункту 97 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення Кодексу).

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

При цьому не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає на період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі технічними засобами електронних комунікацій з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Якщо за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в такому рішенні зазначається:

актуальна інформація щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та ризикових операцій, відображених у попередньому рішенні про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту;

інформація щодо операцій, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування, дата подання для реєстрації в Реєстрі яких не раніше 180 днів до дати прийняття попереднього рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту.

У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом одинадцятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що:

виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку;

відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.

Рішення про відповідність/невідповідність критеріям ризиковості платника податку набирає чинності у день засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

У Додатку №1 до Порядку №1165 визначено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема п. 8:

«У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС».

Додатком №4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле "податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)".

Так, як встановлено судом з матеріалів справи та вже зазначалося вище, контролюючим органом 17.04.2025 року було прийнято рішення № 4422 про відповідність платника податку - позивача п.8 «Критеріїв ризиковості платника податку».

Як вбачається зі змісту Порядку №1165, одним з «Критеріїв ризиковості платника податку», що закріплені у Додатку 1 до Порядку, є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (п.8 Додатку 1).

Водночас, системний аналіз вказаних вище норм Порядку №1165 фактично свідчить про те, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника критеріям ризиковості. Так, вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку критеріям ризиковості повинно передувати складання і направлення платником податкової накладної/розрахунку коригування, а потім моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно, питання відповідності платника податків (позивача) критеріям ризиковості повинно розглядатись комісією регіонального рівня за наслідками подання ним для реєстрації податкової накладної або розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Однак, під час розгляду даної справи, ГУ ДПС в Одеській області не було конкретизовано під час моніторингу та перевірки яких саме податкових накладних чи розрахунків коригування Комісія дійшла висновку щодо відповідності позивача, як платника ПДВ, критеріям ризиковості.

При цьому, слід звернути увагу й на те, що аналогічну правову позицію щодо необхідності зазначення в рішенні суті та характеру наявної податкової інформації, ідентифікації конкретних господарських операцій, які відповідач вважає «ризикованими» та податкових накладних, в яких вони були зафіксовані та, що стала підставою для прийняття такого рішення, вже неодноразово висловлював і Верховний Суд, зокрема, у постанові від 05.01.2021р. у справі №640/11321/20.

Поряд із цим, іншою умовою для прийняття рішення про відповідність або невідповідність платника податку критеріям ризиковості - є подання платником податків документів, необхідних для розгляду питання про виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, перелік яких визначений у п.6 Порядку №1165, та їх перевірка комісією контролюючого органу щодо достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації. Згідно із цим, можливість надання платником податків інформації та копій документів на підтвердження невідповідності критеріям ризиковості платника податку прямо залежить від чіткого зазначення/розшифрування контролюючим органом у рішенні податкової інформації, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Так, як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення, комісія ГУ ДПС в Одеській області, з урахуванням отриманих від позивача інформації та копій відповідних документів від 09.04.2025 року №4, дійшла висновку щодо відповідності Товариства вимогам п.8 «Критеріїв ризиковості платника податку».

Зокрема, в рішенні зазначено код податкової інформації, яка є підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості: 01 - постачання / вивезення за межі митної території України товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання, якщо постачальник не є виробником такого товару.

Як зазначається у тексті оскаржуваного рішення, подані позивачем документи не відображають в повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості. Розрахунковий документ.

Тобто, з переліку документів, вказаних у додатку 4 щодо зразка Рішення зазначений виключно розрахунковий документ.

Як видно з матеріалів справи, позивачем подано відповідачу письмові пояснення, в яких вичерпно розкрито походження товару (соя) та надано відповідні підтвердні документи.

Суд зазначає, що не вказуючи у рішеннях конкретного переліку документів та підстав неприйняття поданих позивачем документів, відповідач ставить позивача у становище невизначеності стосовно того, які конкретно документи потрібно надати комісії для прийняття рішення про невідповідність позивача критеріям ризиковості платника податку.

Більш того, жодних доказів на підтвердження відповідності платника податків п.8 «Критеріїв ризиковості платника податку» відповідачем надано не було, як і не зазначено інших обставин, які б могли свідчити про порушення позивачем законодавства України.

Суд зазначає, що у справах щодо оскарження рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність платника податку критеріям ризиковості контролюючий орган має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі та достатні докази на підтвердження цієї інформації.

У постанові від 25 листопада 2022 року у справі № 320/3484/21 Верховний Суд зазначає, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Також, у постанові Верховного Суду від 16.12.2020р. у справі №340/474/20 наголошено й на тому, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що Товариство ймовірно є учасником формування схемного податкового кредиту згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Суд зазначає про те, що оскаржуване рішення відповідача є актом індивідуальної дії відносно ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП».

Головною рисою таких актів є їх конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи чи осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених такими актами; чітка відповідність таких актів нормам чинного законодавства.

Отже, загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії (акту правозастосування), є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення контролюючим органом (відповідачем) конкретних підстав (фактичних та юридичних) та, серед іншого, переконливих та зрозумілих мотивів їх прийняття. Разом із тим, принцип обґрунтованості рішень вимагає від відповідача враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує чинне законодавство, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього останній має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

Однак, спірне рішення комісії ГУ ДПС в Одеській області про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості від 17.04.2025 року №4422 не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії, що породжує його неоднозначне трактування та впливає на можливість реалізації права та обов`язку позивача виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Так, Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» від 01.07.2003р. зазначено, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинні ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати всі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або ж відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли мають місце певні несприятливі для особи рішення.

У той же час, відповідачем не було надано жодних доказів, які досліджувалися в ході засідання комісії, як і не надано суду жодних доказів, які слугували підставою для прийняття оскаржуваних рішень та були покладені в основу його прийняття. При цьому, відповідачем не було чітко ідентифіковано «ризикові операції» та номери податкових накладних або розрахунків коригування позивача, в яких були зафіксовані такі операції.

Аналізуючи наведене правове регулювання у контексті встановлених обставин справи, а також через призму згаданих правових висновків Верховного Суду, суд вважає, що комісія ГУ ДПС в Одеській області, ухваливши рішення від 17.04.2025 року №4422, діяла неправомірно, а тому таке рішення є протиправним, необґрунтованим та підлягає скасуванню.

Щодо задоволення позовної вимоги про зобов`язання Головного управління ДПС в Одеській області виключити ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків, суд зазначає наступне.

Згідно з пунктом 2 частини 2 статті 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Відповідно до частини 3 статті 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Відповідно до пункту 6 Порядку №1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Таким чином, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, а також з метою дотримання судом гарантій про те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд вважає необхідним зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити ТОВ «ЧЕСНЕ ХПП» з переліку ризикових платників.

Суд також зазначає, що обраний спосіб захисту про зобов`язання відповідача вчинити відповідні дії узгоджується зі статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту), відповідно до якої кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі Суомінен проти Фінляндії). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч. 1 ст. 2 КАС України).

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи вищевикладене, відповідно до основних засад адміністративного судочинства, вимог законодавства України, що регулює спірні правовідносини, суд вважає, що позовні вимоги належать до часткового задоволення.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем за звернення до суду з даним позовом, сплачено судовий збір у розмірі 15140,00 грн, як за п`ять позовних вимог немайнового характеру.

При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує, що скасування акту індивідуальної дії та зобов`язання вчинити певні дії є способом захисту позивачем одного права та є однією позовною вимогою.

Таким чином, при зверненні з даною позовною заявою позивач мав сплатити судовий збір за три вимоги немайнового характеру у розмірі 9084,00 грн (3028,00 х 3).

З огляду на викладене, позивачем при подачі позову здійснено помилково сплату судового збору в розмірі 6056,00 грн. (за дві вимоги).

Враховуючи викладене, у зв`язку із частковим задоволенням позову, судові витрати позивача по сплаті судового збору в розмірі 6056,00 грн. належить стягнути на його користь з Головного управління ДПС в Одеській області, оскільки саме комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної /розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області прийнято оскаржуване рішення.

Згідно з п. 1 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом. У випадках, встановлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми; в інших випадках, установлених частиною першою цієї статті, - повністю.

Таким чином, суд роз`яснює позивачу про необхідність звернення до суду з клопотання про повернення помилково сплаченого судового збору.

Керуючись статтями 2, 9, 72, 76, 77, 78, 80, 120, 139, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України суд,-

ВИРІШИВ:

Позов товариства з обмеженою відповідальністю «ЧЕСНЕ ХПП» (вул. Уварова, 189, м. Балта, Одеська обл., 66101, ) до Головного управління ДПС в Одеській області (вул. Семінарська, 5, м. Одеса, 65044, код ЄДРПОУ ВП 44069166), Державної податкової служби України (Львівська площа 8, м. Київ, 04053, ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення №12738441/41209731 від 10.04.2025 року Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби в Одеській області №12738441/41209731 від 10.04.2025 року про відмову в реєстрації податкової накладної

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №6 від 28.02.2025року, складену товариством з обмеженою відповідальністю «ЧЕСНЕ ХПП» (), датою її фактичного подання на реєстрацію.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби в Одеській області №4422 від 17.04.2025 року про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «ЧЕСНЕ ХПП» () критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити товариство з обмеженою відповідальністю «ЧЕСНЕ ХПП» () з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з Головного управління ДПС в Одеській області (вул. Семінарська, 5, м.Одеса, 65044, код ЄДРПОУ ВП 44069166) за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ЧЕСНЕ ХПП» (вул. Уварова, 189, м. Балта, Одеська обл., 66101, ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 6058 (шість тисяч п`ятдесят вісім) грн 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено та підписано суддею 31.07.2025 року.

Суддя Г.В. Лебедєва