Справа № 761/32147/25
Суддя: Матвєєва Ю. О.
Дата ухвалення: 2025-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/761/761/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відкриття провадження

31 липня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Матвєєва Ю.О, розглянувши питання про відкриття провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту територіального контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту територіального контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.07.2025р. матеріали позовної заяви передані на розгляд судді Матвєєвій Ю.О.

Судом встановлено, що позовна заява відповідає вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 КАС України, подана з дотриманням правил підсудності, підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження в адміністративній справі немає.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (ч. 2 ст. 12 КАС України).

Згідно п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України, для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту;3) категорію та складність справи;4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;5) кількість сторін та інших учасників справи;6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно ч. 5 ст. 272 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ч.1 ст.12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (ч.2 ст.12 КАС України).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 260 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, справи щодо: оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Суд, з врахуванням положень ст. 19, ч. 3 ст. 257, 260 КАС України, приходить до висновку про необхідність розгляду вказаної справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Разом з позовною заявою, позивачем подано клопотання про звільнення від судового збору.

Розглянувши клопотання, суддя приходить до наступного висновку.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України "Про судовий збір".

Так, положеннями ст.8 вказаного Закону передбачено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Стаття 8 Закону України «Про судовий збір» передбачає: враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням розстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо позивачем є, зокрема: а)військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Позивач, як на підставу звільнення від сплати судового збору посилається на відсутність доходу.

Згідно ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом.

Клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, суддя вважає обґрунтованим, таким, що підтверджується відповідними доказами щодо матеріального становища.

За таких обставин, суддя приходить висновку про наявність підстав для звільнення від сплати судового збору.

З огляду на викладене, керуючись ст. 19, 160-161, 171-172, 257-263, 294 Кодексу адміністративного судочинства України,-

УХВАЛИВ:

Заяву позивача про поновлення пропущеного строку - задовольнити.

Пропущений позивачем строк звернення до адміністративного суду - поновити.

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження по справі.

Розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Звільнити позивача від сплати судового збору.

Відповідач у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання ухвали про відкриття провадження має право подати відзив на позов, який повинен відповідати вимогам ст.162 КАС України, а в разі наявності заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - заяву разом із запереченнями - в той же строк.

Роз`яснити відповідачу, що у відповідності до вимог ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Роз`яснити, що згідно ч. 3 ст. 162 КАС України, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 6 ст. 162 КАС України).

Відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України, подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Надати позивачу строк, який не може перевищувати п`ять днів з дня отримання відзиву, для подання відповіді на відзив, а саме міркувань та аргументів щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень та мотивів їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: https://court.gov.ua/sud2610/.

Копію ухвали направити сторонам по справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.О.Матвєєва

31 липня 2025 року