Справа № 640/14911/22
Суддя: Кониченко О.М.
Дата ухвалення: 2025-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 липня 2025 року Справа№640/14911/22

Донецький окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Кониченка Олега Миколайовича розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (письмове провадження) адміністративну справу за позовом

Підприємства з іноземними інвестиціями Амік Україна

до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків

про визнання протиправними та скасування рішень

УСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов Підприємства з іноземними інвестиціями Амік Україна до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, у якому позивач просив суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення № та № від 30 червня 2022 року.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що 04 липня 2022 року ним було отримано Укрпоштою податкові повідомлення-рішення № та № від 30 червня 2022 року, які були винесені Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків на підставі Акту фактичної перевірки від 18.02.2022 року № б/н на бланку №000128, складеного за результатами фактичної перевірки АЗС №22-16, що розташована за адресою: Херсонська обл. місто Скадовськ, вул. Пасічника, 1е.

При здійснені розрахункових операцій із застосування РРО при продажу підакцизних товарів були встановлені порушення, а саме: 1) у чеку №2514 не вказано код УКТЗЕД по сигаретах «LМLOFT» (25.11.2021), у чеку №2519 від 25.11.2021 не вказано код УКТЗЕД по сигаретах RОТНМАNS, у чеку №2563 від 30.11.2021 не вказано код УКТЗЕД для дизельного палива ДП-Л-Євро5-В0, у чеку 9300, 9310 від 01.02.2021 не вірно вказаний код УКТЗЕД на газ скраплений; 2) несвоєчасне подання даних про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального за 2 дні згідно довідки 2.

Отримавши спірні ППР позивач оскаржив їх до ДПС України.

Рішенням про результати розгляду від 02.09.2022 року № 10284/6/99-00-06-03-01- 06 ДПС України скаргу залишило без задоволення, а ППР без змін.

Вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню оскільки відповідачем порушено порядок прийняття оскаржуваних ППР, а позивач був позбавлений можливості подати заперечення за результатами матеріалів перевірки, відповідачем не встановлена вина, як обов`язкова складова податкового правопорушення та передумова притягнення платника податків до відповідальності та розмір штрафу, що підлягає застосуванню, позивач позбавлений доступу до АЗС в м. Скадовську, яка знаходиться на тимчасово окупованій території, що виключає доступ до документів, які підтверджують правомірність поведінки позивача, наведені у позовній заяви докази, Довідка про зведені дані (обсяги пального) за 25.08.2021 року та 03.01.2021 року були подані своєчасно, відповідальність згідно пункту 7 статті 17 Закону «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» настає виключно у випадку відсутності у розрахунковому документі, який видається покупцю коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 вересня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі № 640/14911/22.

13 грудня 2022 року Верховна Рада України прийняла Закон України № 2825-ІХ Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду (далі Закон № 2825), який набрав чинності 15 грудня 2022 року.

На підставі ст. 1 Закону № 2825 Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідований.

Пунктом 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону № 2825 (в редакції Закону України від 16 липня 2024 року № 3863-ІХ Про внесення змін до пункту 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ (далі Закон № 3863), який набрав чинності 26 вересня 2024 року), установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя.

На підставі п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону № 2825 (в редакції Закону № 3863) проведений автоматизований розподіл адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженому наказом Державної судової адміністрації України від 16 вересня 2024 року № 399.

За результатами автоматизованого розподілу адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України, справа № 640/14911/22 передана на розгляд та вирішення Донецькому окружному адміністративному суду.

Згідно ч. 1 ст. 35 Кодексу адміністративного судочинства України, справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи.

Згідно Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.03.2025 року, справу передано на розгляд судді Кониченку Олегу Миколайовичу.

Ухвалою від 19 березня 2025 року Донецьким окружним адміністративним судом прийнято до розгляду адміністративну справу № 640/14911/22 за позовом Підприємства з іноземними інвестиціями «Амік Україна» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, про визнання протиправними та скасування рішень, справа призначена до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, розгляд справи розпочато спочатку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 6, 8 ст. 18 Кодексу адміністративного судочинства України, у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Абзацом другим підпункту 15.16 пункту 15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті Голос України та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС).

В газеті "Голос України" від 04.09.2021 № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох таких підсистеми (модулів) ЄСІТС: "Електронний кабінет"; "Електронний суд"; підсистема відеоконференцзв`язку.

З урахуванням статті 253 Цивільного кодексу України підсистеми "Електронний кабінет", "Електронний суд" та підсистема відеоконференцзв`язку офіційно розпочали функціонування 5 жовтня 2021 року.

Відповідно до п. 10 Положення про ЄСІТС, адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку.

Пункт 17 Положення про ЄСІТС визначає, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до пункту 25 Положення про ЄСІТС процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду виключно з використанням підсистеми "Електронний суд".

Відповідно до Довідок про доставку електронного документу в кабінет електронного суду ухвала про прийняття справи до провадження була доставлена відповідачу, позивачу, представнику позивача 19.03.25 о 18:45.

22 квітня 2025 року від представника відповідача до суду надійшли Додаткові пояснення у справі (за умови не подання відзиву на адміністративний позов) відповідно до яких відповідач просив відмовити позивачу у задоволенні адміністративному позову та зазначив наступне.

Незабезпечення з вини розпорядника акцизного складу щоденного формування та подання даних про добові фактичні залишки пального та обсяги обігу пального з урахуванням довідок про дні, в які акцизний склад не працює за 6 днів, відповідальність за дане порушення згідно з п.128.3 ст.128 Податкового кодексу тягне за собою накладення штрафу в розмірі 1000 гривень за кожен не поданий електронний документ (1000 грн. *2 кількість неподаних електронних документів = 2 000 грн.

Фактично довідки подані з порушенням строків, що підтверджується матеріалами справи: № 05.01.2021 (термін подання 03.01.2021); №9.08.2021 (термін подання 25.08.2021).

Позивачем не підтверджується той факт, що прийняття довідки на наступний день відбувалось з вини контролюючого органу, а не з вини Позивача (наприклад, відсутність інтернет з`єднання). Програма "M.E.DOC", якою користується Позивач та надані протоколи не є достатнім доказом виконання позивачем свого податкового обов`язку, оскільки дата та час відправлення, що фіксується в КП "М.Е.DOC" залежить від системних налаштувань дати та часу на комп`ютері з якого здійснюється відправлення документу та може бути зміненим.

Щодо відсутності коду товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД.

Відповідно до пункту 2 розділу II Положення № 13 фіскальний чек має містити обов`язкові реквізити, зокрема код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

З копії фіскального чеку №3PyoP9Zc598 від 29.06.2022 який доданий відповідачем до акту перевірки можливо дійти висновку про порушення Позивачем вимог п.11 ЗУ № 265/95-ВР.

Верховний Суд у постанові від 02.02.2023 у справі № 500/6845/21 сформулював такий правовий висновок. За змістом норм Положення № 13 слід розрізняти недолік реквізиту у розрахунковому документі від відсутності відповідного реквізиту взагалі. У першому випадку дійсно неможливо стверджувати, що документ втрачає статус розрахункового, натомість, у другому випадку безпосередньо Положення № 13 вказує, що такий документ не прийматиметься як розрахунковий. Отже, відсутність такого реквізиту у фіскальному чеку на товари (послуги), виданому суб`єктом господарювання - платником акцизного податку, як назва податку, літерне позначення, розмір ставки такого податку, загальна сума такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами) позбавляє такий документ статусу розрахункового, відповідно, створення і роздрукування, а так само видача покупцеві документу з таким недоліком не може вважатися належним виконанням обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону № 265/95-ВР.

23 квітня 2025 року від представника позивача до суду надійшли Додаткові пояснення, відповідно до яких він зазначив наступне.

У відповідності до ст. п. 128-1.3 ст. 128-1 ПК України на платника податків покладена відповідальність за незабезпечення своєчасного подання документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального. Тобто, відповідальність розпорядника акцизного складу за несвоєчасне подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального наступає виключно за умови наявності вини такого розпорядника акцизного складу. Відповідачем не було проаналізовано (вкотре) подані Позивачем документи на підтвердження того, що Підприємство було забезпечено вчасне подання довідок та не надано ґрунтовних заперечень з цього приводу.

Щодо відсутності коду УКТ ЗЕД в розрахунковому документі. Відповідачем до суду не надані докази встановлення факту відсутності коду УКТ ЗЕД. Надані Позивачем чеки РРО (за дати до моменту проведення перевірки, під час проведення перевірки та після проведення перевірки) свідчать про наявність такого коду (до суду сторонами не надані). Крім того, Відповідач посилається на копію фіскального чеку №3PyoP9Zc598 від 29.06.2022 як на доказ відсутності програмування РРО, однак вказаний чек не доданий до матеріалів справи і у Позивача в РРО відсутня нумерація чеків з літерами.

З 12 травня 2025 року по 19 травня 2025 року суддя знаходився у щорічній відпустці.

Ухвалою від 21.07.2025 року суд ухвалив: витребувати у сторін належним чином засвідчені копії документів, у яких не відображені коди УКТЗЕД: у чеку №2514 по сигаретах LМLOFT (25.11.2021), у чеку №2519 від 25.11.2021 по сигаретах RОТНМАNS, у чеку №2563 від 30.11.2021 для дизельного палива ДП-Л-Євро5-В0, у також у чеку 9300, 9310 від 01.02.2021 не вірно вказано код УКТЗЕД на газ скраплений (за відсутності таких доказів надати письмові пояснення з причин не можливості надати такі докази).

Позивачу за наявності, надати докази належного програмування коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (де має бути зазначено код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД) у чеках.

Відповідачу надати всі матеріали фактичної перевірки, за наслідками якої був складений Акт фактичної перевірки № 543/21/22/РРО/30603572 від 18.02.2022 року (№ 257/31-00-07-03-03/30603572 від 11.05.2022 року реєстраційний номер та дата реєстрації в органі ДПС за місцем реєстрації), а також докази несвоєчасного подання позивачем даних про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального за 2 дні згідно довідки 2.

22 липня 2025 року від представника позивача до суду надійшла заява про виконання вимог суду, де представник позивача зазначив, що РРО фіскальні номери та станом на момент початку повномасштабної агресії російської федерації 24.02.2022 року знаходилися на АЗС №22-16 Херсонська обл., м. Скадовськ, вул. Пасічника, 1е. Після тимчасової окупації м. Скадовськ 24.02.2022 року подальша доля АЗС та вказаних РРО позивачу невідома, доступу до АЗС позивач з 24.02.2022 року не має. Таким чином надання дублікатів чеків до суду не можливе.

28 липня 2025 року від представника відповідача до суду надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

Відповідачем були надані наступні документи: додатки до акту 543, АМІК АКТ 543, направлення на перевірку, ППР 360, ППР 361, рішення ДПС про розгляд скарг, Х звіти.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору суті, суд установив наступне.

На підставі направлень на фактичну перевірку № 335,336 від 15.02.2022 року виданих уповноваженим співробітникам Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополя, останніми здійснена фактична перевірка господарської одиниці позивача «АЗС №22-16» за адресою: Херсонська обл., м. Скадовськ, вул. Пасічника, 1е, яка належить позивачу.

У направленні на фактичну перевірку зазначено період з якого повинна бути проведена фактична перевірка та строк її проведення з 15.02.2022 року тривалістю 10 днів.

Правовими підставами проведення перевірки були визначені наступні норми права: ст.19-1, ст. 20, 80.2.5 пункту 80.2 ст. 80 ПК України.

Вищевказані направлення на проведення фактичної перевірки отримані особисто начальником АЗС позивача, що підтверджується відміткою про отримання на них .

За результатами фактичної перевірки посадовими особами податкової служби складений Акт фактичної перевірки від 18.02.2022 року на бланку №000128 Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополя ( реєстраційний номер за місцем здійснення діяльності суб`єкта господарювання 257/31-00-07-03-0319 від 11.05.2022, реєстраційний номер за місцем державної реєстрації суб`єкта господарювання 543/21112/РРО/30603572) .

У розділі 2.2.20 Акту фактичної перевірки у розділі «Додаткова інформація встановлена в ході перевірки» зазначено наступне:

Проводите розрахункові операції через РРО та/ або ПРРО для підакцизних товарів із використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно УКТЗЕД, найменування товарів, цін товарів і обліку їх кількості, а саме у чеку №2514 не вказано код УКТЗЕД по сигаретах LМ LOFT (25.11.2021), у чеку №2514 у чеку №2519 від 25.11.2021 не вказано код УКТЗЕД по сигаретах RОТНМАNS, у чеку №2563 від 30.11.2021 не вказано код УКТЗЕД для дизельного палива ДП-Л-Євро5-В0, у чеку 9300, 9310 від 01.02.2021 не вірно вказано код УКТЗЕД на газ скраплений;

Несвоєчасне подання даних про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального за 2 дні згідно довідки 2.

Номер довідки 2 № , звітна доба 03.01.2021, дата реєстрації 05.01.2021.

Номер довідки 2 № 924535381, звітна доба 25.08.2021, дата реєстрації 27.08.2021.

Відповідно до висновків Акту перевірки встановлено порушення: п.11 ст.3 Закону України № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», пункту 230. 1.3, ст. 230 Податкового кодексу України.

Відповідачем, у якості доказу витребуваного на вимогу суду наданий витяг із бази ДПС, як додаток до Акту перевірки, у якому зазначені наступні графи: Фіскальний номер РРО; Дата і час чеку; Номер чеку; Тип чеку (код); Код товару; Штрихкод; код УКТЗЕД; Назва товару; Ціна, грн; Кількість; Сума операції, грн; Податок 1, грн.

При аналізі витягу із бази даних ДПС судом встановлено, що позивачем при проведенні розрахункових операціях на реєстраторі розрахункових операцій використовувався РРО (фіскальний номер РРО ), де зазначена наступна інформація:

Чек №2514, дата і час чеку: 25.11.2021 07:58:57; код товару 29; назва товару 120066 сигарети LМ LOFT (25.11.2021); ціна 59,90 грн; кількість 1; сума операції 59,9; код УКТЗЕД відсутній;

Чек №2519, дата і час чеку: 25.11.2021 14:39:12; код товару 52; назва товару 117791 сигарети RОТНМАNS; ціна 57,90 грн; кількість 1; сума операції 57,9; податок 33,31; код УКТЗЕД відсутній;

Чек №2563, дата і час чеку: 30.11.2021 09:03:40; код товару 15001; назва товару паливо дизельне ДП-Л-Євро5-ВО; ціна 30,79 грн; кількість 6,7л; сума операції 206,29; податок 33,27; код УКТЗЕД відсутній.

У чеках №№ 9309, 9310 - дата і час чеку: 01.02.2021 00:03:49, 00:04:10 відповідач зазначає, що позивачем не вірно вказано код УКТЗЕД. Так у витязі зазначений код УКТЗЕД- 27111- газ скраплений.

За висновками Акту перевірки відповідачем були сформовані та направлені на адресу позивача два податкових повідомлення-рішення.

Податковим повідомленням-рішенням № від 30.06.2022 року до позивача застосовані штрафні (фінансові) санкції у розмірі 5100 грн. Правовою підставою для застосування штрафу є порушення позивачем пункту 11 ст. 3 Закону України № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Податковим повідомленням-рішенням № від 30.06. 2022 року до позивача були застосовані штрафні (фінансові) санкції у розмірі 2000 грн. Правовою підставою для застосування штрафу є порушення позивачем пункту 230.1.3, ст. 230 Податкового кодексу України.

Позивач не погодився із оспорюваними податковими повідомленнями рішеннями та оскаржив їх у адміністративному порядку до ДПС України (скарга № 927 від 14.07.2022 року).

Рішенням про результати розгляду скарги від 02.09.2022 № 10284/6/99-00-06-03-01-06 ДПС України залишив без змін ППР Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з ВПП від 30.06.2022 №№ , , а скаргу - без задоволення.

У відповідності до ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Підставами для задоволення позовних вимог позивачем визначено наступне:

1) Відповідачем порушено порядок прийняття оскаржуваних ППР, а позивач був позбавлений можливості подати заперечення за результатами матеріалів перевірки, відповідачем не встановлена вина, як обов`язкова складова податкового правопорушення та передумова притягнення платника податків до відповідальності та розмір штрафу, що підлягає застосуванню, позивач позбавлений доступу до АЗС в м. Скадовську що виключає доступ до документів, які підтверджують правомірність поведінки позивача;

2) Довідка про зведені дані (обсяги пального) за 25.08.2021 року та 03.01.2021 року були подані своєчасно, що підтверджується квитанціями які долучені до матеріалів справи.

Перевірка позивача була здійснена податковими органами 15.02.2022 року у м. Скадовськ Скадовського району Херсонської області, який відповідно до даних Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затверджений, затверджений Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 28.02.2025 № 376 є окупованим з 24.02.2022 року.

Згідно пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи. Види документальних перевірок, порядок планування, проведення та оформлення їх результатів, що проводяться контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, встановлюються Митним кодексом України.

Згідно пп. 75.1.3 п. 75.1 ст. 75 ПК України фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Порядок проведення фактичної перевірки визначений статтею 80 Податкового кодексу України.

Згідно пп. 80.2.5 п. 80.2 ст. 80 ПК України фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи). Фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з таких підстав, зокрема, у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального.

Умови та порядок допуску посадових осіб контролюючих органів до проведення документальних виїзних та фактичних перевірок визначені статтею 81 ПК України.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначаються Законом України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг»№ 265/95-ВР, дія якого поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

Відповідно до приписів пунктів 1, 2, 11 статті 3 Закону № 265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані:

- проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.

Використання програмних реєстраторів розрахункових операцій при оптовій та/або роздрібній торгівлі пальним забороняється.

- надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти);

- проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Згідно термінів, наведених у статті 2 Закону № 265/95-ВР:

розрахункова операція - приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця;

розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну.

Отже, за змістом наведених вимог суб`єкти господарювання зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи та видавати (в паперовому вигляді та/або електронній формі) розрахунковий документ встановленої форми та змісту, що підтверджує виконання розрахункової операції, а також із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД при продажу підакцизних товарів.

Так, реквізити фіскального касового чека на товари (послуги) визначено пунктом 2 розділу 2 Положення про форму і зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21 січня 2016 року № 13, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 11 лютого 2016 року за № 220/28350 (далі - Положення № 13).

Відповідно до пункту 1 розділу I Положення № 13, визначено форму і зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, які в обов`язковому порядку мають надаватися особам, які отримують або повертають товар, отримують послуги або відмовляються від них, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням інтернету, при здійсненні розрахунків суб`єктами господарювання для підтвердження факту: продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів у сфері торгівлі, ресторанного господарства та послуг; здійснення операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, якщо такі операції виконуються не в касах банків; здійснення операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів; приймання комерційними агентами банків та небанківськими фінансовими установами готівки для подальшого її переказу з використанням програмно-технічних комплексів самообслуговування (далі - ПТКС), за винятком ПТКС, що дають змогу користувачеві здійснювати виключно операції з отримання коштів.

Розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію з розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на надані такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).

Згідно абз. 8 пункту 2 розділу 3 Положення № 13 фіскальний касовий чек на товари (послуги) має містити, зокрема, код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством).

Тобто у розрахунковому документі, який створюється РРО при проведенні розрахункових операцій з продажу підакцизних товарів, має відображатися такий обов`язковий реквізит як «код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД».

Пунктом 3 розділу І Положення № 13 передбачено, що установлені в цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий.

Отже, розрахунковим може вважатися лише документ, який відповідає вимогам зазначеного Положення. При цьому, код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД при продажу підакцизних товарів є обов`язковим реквізитом фіскального касового чеку, а отже відсутність цього реквізиту у фіскальному чеку має кваліфікуватися як те, що такий документ не є розрахунковим.

Верховний Суд в постанові від 02 лютого 2023 року № 500/6845/21 сформулював правовий висновок, відповідно до якого за змістом норм Положення № 13 слід розрізняти недолік реквізиту у розрахунковому документі від відсутності відповідного реквізиту взагалі. У першому випадку дійсно неможливо стверджувати, що документ втрачає статус розрахункового, натомість, у другому випадку безпосередньо Положення № 13 вказує, що такий документ не прийматиметься як розрахунковий. Відсутність такого реквізиту у фіскальному чеку на товари (послуги), виданому суб`єктом господарювання - платником акцизного податку, як назва податку, літерне позначення, розмір ставки такого податку, загальна сума такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами) позбавляє такий документ статусу розрахункового, відповідно, створення і роздрукування, а так само видача покупцеві документу з таким недоліком не може вважатися належним виконанням обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону України № 265/95-ВР.

Відсутність обов`язкового реквізиту у фіскальному чеку на товари (послуги), виданому суб`єктом господарювання - платником акцизного податку, як код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, позбавляє такий документ статусу розрахункового, відповідно, створення і роздрукування, а так само видача покупцеві документу з таким недоліком не може вважатися належним виконанням обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону України № 265/95-ВР.

Сторони не надали до матеріалів справи чеки або їх копії, які містили у собі недоліки відсутність коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД при продажу сигарет та дизельного пального, або невірний код УКТ ЗЕД (неповний код).

Позивач не надав такі документи, оскільки АЗС знаходиться на тимчасово окупованій території , а за його позицією, перевіряючими не вивчалися саме розрахункові документи (де має бути зазначено код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД) та не робилися контрольні закупки, а, отже, і висновки про відсутність такого коду не ґрунтуються на об`єктивному дослідженні доказової бази.

Відповідач же зазначив про встановленні порушення у Акті фактичної перевірки.

Крім того, надав суду у Електронному суді витяг із електронних баз ДПС, інформація з якого відображена у Акті перевірки, цьому рішенні і стала підставою для застосування до позивача штрафних (фінансових санкцій) у розмірі 5100 грн, застосованих відповідно до пункту 7 статті 17 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (в редакції, чинній на дату виникнення спірних правовідносин), якою передбачено, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Надаючи оцінку джерелу отриманої контролюючим органом інформації, яка свідчить про допущені позивачем порушення і яка відповідає змісту Акту перевірки, суд наголошує наступне.

Відповідно до пункту 61.1 статті 61 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Пунктами 62.1- 62.3 статті 62 ПК України встановлено, що податковий контроль здійснюється шляхом: 62.1.1. ведення обліку платників податків; 62.1.2. інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; 62.1.3. перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин; тощо.

Інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій (пункт 71.1 статті 71 ПК України).

Відповідно до пункта 72.1 статті 72 ПК України для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла:

72.1.1. від платників податків та податкових агентів, зокрема інформація: 72.1.1.3. про фінансово - господарські операції платників податків;

72.1.1.4. про застосування реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій, у тому числі електронні копії розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, поданих до контролюючих органів. Для цілей цього підпункту терміни вживаються у значеннях, наведених у Законі України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Так, згідно визначення термінів наведеного у Законі № 265/95-ВР, фіскальний сервер контролюючого органу - програмно-технічний комплекс, через який реалізується фіскальна функція та який здійснює реєстрацію програмних реєстраторів розрахункових операцій, електронних розрахункових документів, електронних фіскальних звітів та електронних фіскальних звітних чеків, збереження даних щодо проведеної розрахункової операції у системі обліку даних реєстраторів розрахункових операцій, обробки та надання доступу до інформації про розрахункові операції, проведені з використанням програмних реєстраторів розрахункових операцій, а також інтеграцію з програмними реєстраторами розрахункових операцій через програмний інтерфейс (АРІ), розміщений у відкритому вільному доступі;

електронний фіскальний звіт - це:

а) документ, створений реєстратором розрахункових операцій, який переведено у фіскальний режим роботи, що містить дані фіскального звіту, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити фіскального звіту за встановленою формою;

б) документ, створений програмним реєстратором розрахункових операцій, що містить дані фіскального звіту, зареєстрований фіскальним сервером контролюючого органу, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити фіскального звіту за встановленою формою;

електронна копія розрахункового документа - ідентична копія (у формі електронних даних) розрахункового документа, створеного реєстратором розрахункових операцій, яка міститься на контрольній стрічці в пам`яті реєстраторів розрахункових операцій або в пам`яті модемів, які до них приєднані, та/або створена програмним реєстратором розрахункових операцій у електронній формі, що може використовуватися контролюючими органами як податкова інформація та під час проведення перевірок платників податків;

електронна копія фіскального звітного чека - ідентична копія (у формі електронних даних) фіскального звітного чека, створеного реєстратором розрахункових операцій та/або програмним реєстратором розрахункових операцій, що може використовуватися контролюючими органами як податкова інформація та під час проведення перевірок платників податків;

електронна копія фіскального звіту - ідентична копія (у формі електронних даних) фіскального звіту, створеного реєстратором розрахункових операцій та/або програмним реєстратором розрахункових операцій, що може використовуватися контролюючими органами як податкова інформація та під час проведення перевірок платників податків.

Згідно пункту 74.1 статті 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики (пункт 74.3 статті 74 ПК України).

Положеннями статті 83 ПК України встановлено, що для посадових осіб контролюючих органів під час проведення перевірок підставами для висновків є: документи, визначені цим Кодексом; податкова інформація; експертні висновки, надані відповідно до статті 84 цього Кодексу та інших законів України; судові рішення; податкові консультації, інші матеріали, отримані в порядку та у спосіб, передбачені цим Кодексом або іншими законами, контроль за дотриманням яких покладений на контролюючі органи; мультимедійна інформація (фото, відео-, звукозапис), отримана (виготовлена) контролюючими органами.

У справі що розглядається, контролюючим органом зроблено висновок про порушення позивачем вищенаведених вимог законодавства, про які зазначено в акті перевірки, в тому числі і на підставі даних СОД РРО.

Наказом Міністерства фінансів України від 05 серпня 2020 року № 477 було затверджено Порядок функціонування Системи обліку даних реєстраторів розрахункових операцій (далі - Порядок).

Згідно пунктів 1, 2, 3, 4, 7 розділу ІІ даного Порядку, СОД РРО - інформаційна система, призначена для збору, зберігання, використання даних РРО та ПРРО (у тому числі електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, створених РРО та ПРРО), перевірки справжності та достовірності розрахункових документів.

СОД РРО розташована в ДПС та використовується в межах повноважень посадовими особами органів ДПС для виконання завдань та функцій, визначених Податковим кодексом України.

СОД РРО складається із сервера додатків та бази даних.

СОД РРО забезпечує: 1) функціонування у цілодобовому режимі; 2) інтеграцію та обмін даними з фіскальним сервером контролюючого органу та іншими інформаційними системами ДПС; 3) обробку даних, отриманих від Системи збору і зберігання даних РРО, побудованої за технологією Національного банку, та від фіскального сервера контролюючого органу; 4) збереження даних про реєстрацію, перереєстрацію, скасування реєстрації РРО/ПРРО; 5) збереження документів: створених РРО, що переведені у фіскальний режим роботи; створених ПРРО, що зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу, або створених в режимі офлайн з присвоєними ПРРО фіскальними номерами з діапазону номерів, сформованих фіскальним сервером контролюючого органу, та переданих до фіскального сервера контролюючого органу після завершення режиму офлайн у порядку, встановленому статтею 7 Закону; 6) можливість надання через Електронний кабінет, що функціонує відповідно до статті 42-1 розділу II Податкового кодексу України, даних про розрахунковий документ на запит покупця (споживача).

Доступ будь-яких компонентів до бази даних СОД РРО здійснюється виключно через сервер додатків.

Таким чином, інформація, яка зберігається в СОД РРО відображає всі дані про проведені розрахункові операції та реквізити фіскального чека.

Аналіз наведених норм податкового законодавства свідчить про те, що використання податковим органом під час проведення фактичної перевірки отриманої податкової інформації, яка надходить від платників податків, через бази даних інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем, зокрема інформація: про фінансово-господарські операції платників податків; про застосування реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій, у тому числі щодо електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, поданих до контролюючих органів через інформаційну систему СОД РРО, у вигляді електронного розрахункового (фіскального) документа (чека, звіту), є такою, що може використовуватися контролюючими органами, як податкова інформація під час проведення фактичних перевірок платників податків.

При цьому використання такої інформації є належною реалізацією контролюючим органом податкового контролю, як необхідний комплекс заходів, що забезпечує формування та реалізацію державної фінансової політики, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій та може бути самостійною підставою для висновків під час проведення фактичної перевірки.

Виходячи з наведеного суд вважає, що відповідач в межах цієї справи під час проведення фактичної перевірки, мав правову можливість використовувати податкову інформацію яка міститься в СОД РРО, зокрема щодо перевірки наявності (відсутності) коду товарної підкатегорії УКТ ЗЕД, інформація та дані якої є фактичним відображенням (дублюванням) розрахункових операцій проведених позивачем у відповідний перевіряємий період.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом в постанові від 09 вересня 2024 року по справі № 280/6832/23.

Водночас позивач під час судового розгляду справи не надав належного та допустимого доказу, яким могли бути спростовані висновки податкового органу, що використана контролюючим органом податкова інформація яка міститься в СОД РРО, зокрема щодо відсутності обов`язкового реквізиту у фіскальному чеку на товари (послуги) платника акцизного податку, а саме коду товарної підкатегорії УКТ ЗЕД.

Тому суд вважає, що позивачем у цій частині допущено правопорушення щодо відсутності коду товарної підкатегорії УКТ ЗЕД в чеках з реалізації сигарет та дизельного пального.

Щодо висновку відповідача, що у чеках №№ 9309, 9310 ( дата і час чеку: 01.02.2021 00:03:49, 00:04:10) позивачем не вірно вказано код УКТ ЗЕД, то суд зазначає наступне.

Так у витязі зазначений код УКТЗЕД 27111- газ скраплений.

У відповідності до Закону України «Про Митний тариф України» від 04.06.2020 № 674-ХІ, який набрав чинності з 01.04.2020 року код УКТЗЕД 27111 відповідає категорії «Гази нафтові та інші вуглеводні в газоподібному стані» що і було зазначено у звітності із баз ДПС, наданої відповідачем до матеріалів справи.

Підпунктом 230.1.3 п.230.1 ст.230 Податкового кодексу України визначено, що для цілей статей 230 - 233 Кодексу скраплений газ (пропан або суміш пропану з бутаном), інші гази, бутан, ізобутан за кодами згідно з УКТ ЗЕД 2711 12 11 00, 2711 12 19 00, 2711 12 91 00, 2711 12 93 00, 2711 12 94 00, 2711 12 97 00, 2711 13 10 00, 2711 13 30 00, 2711 13 91 00, 2711 13 97 00, 2711 14 00 00, 2711 19 00 00, 2901 10 00 10 обліковуються за умовним кодом 2711 у літрах, приведених до температури 15°C.

Відповідачем у Акті перевірк не було встановлено, який саме скраплений газ реалізовувався позивачем - пропан або суміш пропану з бутаном, бутан, ізобутан. Таким чином, підприємством за відсутності іншої інформації стосовно виду газу, було здійснено програмування РРО для підакцизних товарів із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД за умовним кодом 2711, що відповідало приписам чинного законодавства України і не підтверджує вчинення позивачем правопорушення.

Суд звертає увагу сторін, що витяг наданий відповідачем містить у собі інформацію за різні податкові періоди, але застосований до фактичної перевірки.

Як вже зазначалось, фактичною відповідно до пункту 75.1.3 пункту 75.1 статті 75 ПК України вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня - у разі проведення перевірки операції відповідно до статей 39 і 39-2 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Щодо можливості проведення фактичної перевірки в межах 1095 днів та правомірності наказу про призначення такої перевірки було зроблено висновок Верховним Судом у справі № 826/8284/17 (постанова від 20 травня 2022 року), у справі № 280/6832/2309 постанова від 09 вересня 2024 року).

При цьому, Податковим кодексом не встановлено будь-яких обмежень та/або заборон щодо періоду діяльності платника, який перевіряється в ході фактичних перевірок, крім статті 102 ПК України (не пізніше 1095 днів), а так само, як і використання під час проведення фактичної перевірки відповідних документів, визначених ПК України, податкової інформації, даних СОД РРО, інших матеріалів, отриманих в порядку та у спосіб, передбачені цим Кодексом або іншими законами, контроль за дотриманням яких покладений на контролюючі органи.

Встановлений контролюючим органом, на підставі відповідних документальних даних про факт порушення Закону № 265/95-ВР та здійснення нарахування штрафної санкції перебувало в межах предмету та періоду проведеної фактичної перевірки встановленого підпунктом 80.2.2 пункту 80.2 статті 80 ПК України.

Тому суд вважає, що не зважаючи на помилковість висновків акту перевірки щодо не вірного визначення коду УКТ ЗЕД скраплений газ, у задоволенні адміністративного позову у частині визнання протиправним та скасування податкового повідомлення- рішення від 30.06.2022 року № , яким застосовані штрафні санкції у сумі 5100 грн, повинно бути відмовлено.

Щодо несвоєчасної подачі довідок, що містить дані про фактичні залишки пального.

Так, висновки у акті перевірки обумовлені твердженням про те, що позивач як розпорядник акцизного складу, за 03.01.2021 та 25.08.2021 не забезпечило своєчасне подання до органу ДПС електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг пального; ДПС України отримано такі документи 05.01.2021 та 27.08.2021 відповідно.

Позивач стверджує, що довідка про зведені дані (обсяги пального) були сформовані та направлені своєчасно, що підтверджується документами, які долучені до матеріалів справи.

Як убачається із змісту Скарги позивача № 927 від 14.07.2022 року на оспорювані податкові повідомлення рішення, яка була направлена до ДПС України у зв`язку з неналежною роботою Єдиного державного реєстру витратомірів - лічильників і рівнемірів -лічильників рівня пального у резервуарі в грудні 2020 року та в січні 2021 року Підприємство 06 січня 2021 року звернулось до ДПС України зі скаргою № 25 на бездіяльність у відновленні роботи Єдиного державного реєстру витратомірів-лічильників, передачі облікових даних з них електронними засобами зв`язку до контролюючих органів,

У своїй відповіді від 05 лютого 2021 року за № 2788/6/99-00-09-02-03-06 ДПС України повідомила, що за неподання або несвоєчасне подання до ДПС розпорядником акцизного складу довідки про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу та залишків пального на акцизному складі у зв`язку з неможливістю вчасно відправити документ до ДПС внаслідок тимчасового обмеження роботи електронних сервісів та інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС відповідальність до такого розпорядника акцизного складу не застосовується.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права, обов`язки платників податків та зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі по тексту - Податковий кодекс).

Згідно з пунктом 230.1 статті 230 ПК України акцизні склади та акцизні склади пересувні утворюються з метою підвищення ефективності роботи із запобігання та боротьби з незаконним виробництвом і обігом спирту етилового, горілки та лікеро-горілчаних виробів, пального, посилення контролю за повнотою та своєчасністю надходження до бюджету акцизного податку.

Згідно підпункту 230.1.3 пункту 230.1 статті 230 ПК України розпорядники акцизних складів зобов`язані на кожному акцизному складі щоденно (крім днів, в які акцизний склад не працює) формувати дані про фактичні залишки пального на початок та кінець звітної доби та про добові фактичні обсяги отриманого та реалізованого пального (далі у цьому розділі - обсяг обігу пального) у розрізі кодів товарних підкатегорій згідно з УКТ ЗЕД у літрах, приведених до температури 15° C.

Дані про фактичні залишки пального та про обсяг обігу пального формуються після проведення останньої операції з обігу пального у звітній добі, але не пізніше 23 години 59 хвилин цієї доби, до початку здійснення операцій з обігу пального у добу, що настає за звітною добою, та подаються до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, не пізніше 23 години 59 хвилин доби, що настає за звітною добою.

На кожному акцизному складі за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД формуються показники про:

- обсяги залишків пального на початок та кінець звітної доби, що визначаються шляхом підсумовування обсягів залишків пального в кожному резервуарі на підставі показників рівнемірів-лічильників, встановлених на таких резервуарах, розташованих на такому акцизному складі;

- добовий обсяг реалізованого пального, що визначається шляхом підсумовування обсягів реалізованого за звітну добу пального через кожне місце відпуску пального наливом з акцизного складу на підставі показників витратомірів-лічильників, встановлених на кожному місці відпуску пального наливом з акцизного складу, розташованому на такому акцизному складі;

- добовий обсяг отриманого пального, що визначається шляхом віднімання від обсягу залишків пального на кінець звітної доби обсягу залишків пального на початок звітної доби та додавання добового обсягу реалізованого пального з такого акцизного складу з додаванням обсягу втраченого пального, зазначеного в акцизних накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі акцизних накладних, та з відніманням додаткового обсягу пального, зазначеного в заявках на поповнення обсягу залишку пального або спирту етилового, зареєстрованих у системі електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Фактичні показники витратомірів-лічильників та рівнемірів-лічильників щодо обсягів залишків пального та добового обсягу реалізованого пального перераховуються у літри, приведені до температури 15°С, крім показників паливо-роздавальних колонок та/або оливо-роздавальних колонок, які виконують функції витратомірів-лічильників.

Дані про залишки пального та про обсяг обігу пального подаються електронними засобами зв`язку у формі електронних документів, які затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Як визначено у пункті 128-1.3 статті 128-1 Податкового кодексу України незабезпечення з вини розпорядника акцизного складу своєчасного подання до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, - тягне за собою накладення штрафу в розмірі 1000 гривень за кожний неподаний електронний документ.

Процедуру створення та ведення Єдиного державного реєстру витратомірів-лічильників і рівнемірів - лічильників рівня пального у резервуарі (далі - Реєстр), а також порядок передачі облікових даних (обсягу обігу та залишку пального) з них електронними засобами зв`язку до контролюючих органів визначено Порядком ведення Єдиного державного реєстру витратомірів-лічильників і рівнемірів - лічильників рівня пального у резервуарі, передачі облікових даних з них електронними засобами зв`язку до контролюючих органів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 22 листопада 2017 року № 891 (далі - Порядок № 891).

Пунктом 5 Порядку № 891 визначено, що електронні документи для наповнення Реєстру, які формуються розпорядниками акцизних складів та надсилаються до Реєстру за кожним місцем розташування акцизного складу, містять:

1) інформацію про розпорядника акцизного складу (найменування, реєстраційні дані, реквізити документів, на підставі яких здійснюється експлуатація акцизного складу);

2) інформацію про всі наявні у розпорядника акцизного складу акцизні склади (адреса, правовстановлюючі документи на споруди та приміщення акцизного складу) з уніфікованим номером кожного акцизного складу, який автоматично присвоєно в системі електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, з уніфікованою нумерацією кожного акцизного складу та всі резервуари (їх кількість, тип, ємність) з уніфікованою нумерацією кожного резервуара, розташовані на акцизних складах;

3) інформацію про акцизний склад з уніфікованим номером в системі електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, розташовані на такому акцизному складі резервуари з уніфікованою нумерацією, про назви, моделі, серійні (ідентифікаційні) номери витратомірів, установлених у кожному місці відпуску пального шляхом наливу з акцизного складу, та назви, моделі, серійні (ідентифікаційні) номери рівнемірів, установлених на кожному введеному в експлуатацію стаціонарному резервуарі, розташованому на такому акцизному складі;

4) дату встановлення, заміни, опломбування, технічного обслуговування, ремонту, повірки, калібрування витратоміра, рівнеміра, резервуара, відомості щодо організацій та осіб, які проводили такі роботи;

5) зведені за добу підсумкові облікові дані щодо:

обсягів фактичних залишків пального на початок та кінець звітної доби та добового обсягу обігу пального за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД у літрах, приведених до температури 15 °С, у розрізі всіх наявних у розпорядника акцизного складу акцизних складів з уніфікованою нумерацією - для усіх розпорядників акцизних складів, крім зазначених в абзаці третьому цього підпункту;

добового фактичного обсягу реалізованого пального у розрізі кодів товарних підкатегорій згідно з УКТЗЕД у літрах, приведених до температури 15 °С, - для розпорядників акцизних складів, на акцизних складах яких провадиться діяльність з переробки нафти, газового конденсату, природного газу та їх суміші, з метою вилучення цільових компонентів (сировини), що передбачає повний технологічний цикл їх переробки в готову підакцизну продукцію (пальне);

6) інформацію про осіб (прізвище, ім`я, по батькові, посада), які формують та надсилають електроні документи для наповнення Реєстру;

7) інформацію про коригування даних, зазначених у підпунктах 1-5 цього пункту, в електронних документах для наповнення Реєстру, надісланих до Реєстру (коригуючі електронні документи для наповнення Реєстру);

8) інформацію про такі ознаки акцизного складу:

акцизний склад, на якому провадиться діяльність з переробки нафти, газового конденсату, природного газу та їх суміші з метою вилучення цільових компонентів (сировини), що передбачає повний технологічний цикл їх переробки в готову підакцизну продукцію (пальне), обладнаний лише витратомірами в кожному місці відпуску готової підакцизної продукції (пального) шляхом наливу з такого акцизного складу;

акцизний склад, на якому здійснюється виключно зберігання та реалізація пального, що отримується та реалізується виключно у тарі виробника без зміни розфасовки, а також скрапленого газу природного, бензолу, метанолу, не обладнаний витратомірами та рівнемірами;

9) інформацію про обсяги залишків пального, що розташовані на акцизному складі в тарі, балонах, упаковці, про добовий обсяг реалізованого пального в тарі, балонах, упаковці;

10) інформацію про дні, в які акцизний склад не працює.

Як закріплено у пункті 6 Порядку електронні документи для наповнення Реєстру, що містять інформацію, зазначену в підпунктах 5 і 6 пункту 5 цього Порядку, формуються та надсилаються розпорядниками акцизних складів щодня (крім днів, у які акцизний склад не працює).

Дані про фактичні залишки пального та про обсяг обігу (обсяг реалізованого та обсяг отриманого) пального, зазначені в підпункті 5 пункту 5 цього Порядку, формуються після проведення останньої операції з обігу пального за звітну добу, але не пізніше 23 години 59 хвилин такої доби, до початку проведення операцій з обігу пального за добу, що настає за звітною добою, та подаються до ДПС не пізніше 23 години 59 хвилин доби, що настає за звітною добою.

Наказом Міністерства фінансів від 27.11.2018 року № 944 затверджено формат даних, структури та форм електронних документів для наповнення Єдиного державного реєстру витратомірів-лічильників і рівнемірів - лічильників рівня пального у резервуарі. (далі - Наказ № 944).

Відповідно до пункту 1 розділу І Наказу № 944 єдиний державний реєстр витратомірів-лічильників і рівнемірів - лічильників рівня пального у резервуарі (далі - Реєстр) - це електронна база даних, яка містить податкову інформацію про наявність у розпорядників акцизних складів витратомірів та рівнемірів, їх серійні (ідентифікаційні) номери, відомості щодо резервуарів та акцизних складів, на яких встановлені витратоміри і рівнеміри, а також облікові дані щодо обсягів обігу та залишку пального за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД у розрізі резервуарів та акцизних складів.

Згідно з пунктом 1 розділу II Наказу № 944 реєстр складається із записів з посиланням на електронні документи, які подаються у вигляді таких форм: довідка про розпорядника акцизного складу пального, акцизні склади пального, розташовані на них резервуари пального, витратоміри та рівнеміри (далі - Довідка 1); довідка про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу (отримання/відпуску) та залишків пального на акцизному складі пального.

Відповідно до пункту 5 розділу II Наказу № 944 надсилання довідок до Реєстру: основна Довідка 1 надсилається окремо щодо кожного акцизного складу пального одноразово; основна Довідка 2 формується після проведення останньої операції з обігу пального у звітній добі, але не пізніше 23 години 59 хвилин цієї доби, до початку здійснення операцій з обігу пального у добу, що настає за звітною добою, та надсилається не пізніше 23 години 59 хвилин доби, що настає за звітною добою; коригуюча довідка подається не частіше одного разу на добу; коригуючі довідки формуються і надсилаються протягом трьох календарних днів з дати виявлення помилки (помилок) у наданій у довідках інформації.

Довідка про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу (отримання/відпуску) та залишків пального на акцизному складі пального містить таблицю 6 в якій відображається інформація про обсяги залишків пального, що знаходиться на акцизному складі в трубопроводах, тарі, балонах, упаковці, про добовий обсяг отриманого та реалізованого пального в тарі, балонах, упаковці за кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД на акцизному складі (літри, приведені до температури 15°С).

З матеріалів справи вбачається, що позивачем сформовано та подано наступні довідки:

1) Довідка про зведені дані (обсяги пального) за 03.01.2021 року була сформована Підприємством 03.01.2021 року, направлена до ДПС України (підтверджується протоколом) 04.01.2021 року о 19:13:45 та доставлена до серверу ДПС України 04.01.2021 року о 19:10:12 та до Центрального рівня ДПС України 05.01.2021 року о 08:24:35.

2) Довідка про зведені дані (обсяги пального) за 25.08.2021 року була сформована Підприємством 25.08.2021 року, та ДВІЧІ направлялася до ДПС України (підтверджується протоколом), а саме: 26.08.2021 року о 16:26:25; 26.08.2021 року о 19:05:23 та була доставлена до серверу ДПС України 27.08.2021 року о 00:36:38.

Таким чином, дані про фактичні залишки пального та про обсяг обігу (обсяг реалізованого та обсяг отриманого) пального направлялися позивачем до контролюючого органу відповідно до приписів Податкового кодексу України та Наказу № 944, а саме не пізніше 23 години 59 хвилин доби, що настає за звітною добою.

Проте, незважаючи на своєчасне подання позивачем вказаних зведених даних про залишки пального, з незалежних від підприємства причин, відповідні довідки зареєстровані в реєстрі із запізненням.

Суд звертає увагу, що у своій Скарзі на адресу ДПС України позивач зазначав про неналежну роботою Єдиного державного реєстру витратомірів-лічильників і рівнемірів - лічильників рівня пального у резервуарі в грудні 2020 року та в січні 2021 року про про що значено вище у цьому рішенні та отримав відповідь ДПС України від 05.02.2021 за №2788/6/99-00-09-02-03-06, що за неподання або несвоєчасне подання до ДПС розпорядником акцизного складу довідки про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу та залишків пального на акцизному складі у зв`язку з неможливістю вчасно відправити документ до ДПС внаслідок тимчасового обмеження роботи електронних сервісів та інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС відповідальність до такого розпорядника акцизного складу не застосовується.

Суд вважає, що відповідальність розпорядника акцизного складу за прострочення строку подання довідки про зведені за добу дані про обсяги обігу і залишки пального наступає лише за наявності вини цього розпорядника.

В даному випадку позивачем надані докази виконання податкового обов`язку по направленню таких документів (довідок із відомостями про фактичні залишки й обсяги обігу пального) за відповідні дати у встановлені законодавством строки.

Тобто позивачем повною мірою було виконано зобов`язання, які чинним Податковим кодексом України покладено на розпорядника акцизного складу, а саме: в поточну дату сформовані довідки про зведені дані (обсяги пального), у визначені строки (наступного дня) направлені засобами електронного зв`язку до ДПС України.

Суд не приймає суд до уваги заперечення відповідача що КП "M.E.Doc" є комерційною програмою, яка не ведеться працівниками контролюючого органу та відповідно контролюючий орган не несе відповідальності за перебої у роботі "M.E.Doc" та технічні проблеми, які можуть виникнути на серверах зазначеної програми, а надані протоколи не є достатнім доказом, оскільки дата та час відправлення, що фіксується в КП "М.Е.ПОС" залежить від системних налаштувань дати та часу на комп`ютері з якого здійснюється відправлення документу та може бути зміненим, оскільки належних та допустимих доказів зазначеного відповідачем не надано, а є лише його припущеннями.

Крім того, відповідачем не надано суду надано доказів про законодавчої заборони та/ або обмеження щодо застосування програми "М.Е.DОС" для передачі інформації до Єдиного державного реєстру витратомірів-лічильників і рівнемірів - лічильників рівня пального у резервуарі.

З огляду на викладене позовні вимоги позивача про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 30 червня 2022 року, яким застосовані штрафні (фінансові) санкції у розмірі 2000 грн підлягають задоволенню.

Судом при прийнятті рішення врахована позиція Шостого апеляційного суду, викладена у постанові від 03 березня 2025 року у справі 320/9104/23 (ухвалою Верховного Суду від 09 квітня 2025 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Київського окружного адміністративного суду від 08.10.2024 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.03.2025 у справі №320/9104/23 за позовом Підприємства з іноземними інвестиціями «Амік Україна» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення).

З огляду на викладене суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню.

Щодо доводів позивача що він не скористався правом та йому не була надана можливість з боку відповідача надати заперечення на Акт фактичної перевірки, то суд погоджується із зазначеним твердженням.

Однак, звертає увагу сторін, що зазначене не є підставою для визнання противоправним та скасування податкових повідомлень рішень за умови встановлення порушення норм чинного законодавства України.

У відповідності до ч. 3 ст. 129 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Позивачем при зверненні до суду був сплачений судовий збір у розмірі 2481 грн, що підтверджується платіжним дорученням № 141443975 від 08.09.2022 року.

Тому суд вважає за доцільне стягнути з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань 697,87 грн.

Керуючись Конституцією України, Кодексом адміністративного судочинства України, Податковим кодексом України, Законом України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», суд

ВИРІШИВ:

Задовольнити частково адміністративний позов Підприємства з іноземними інвестиціями Амік Україна до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень № та № від 30 червня 2022 року.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків № від 30 червня 2022 року, яким застосована сума штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 2000 грн.

У задоволенні адміністративного позову у іншій частині відмовити.

Стягнути на користь Підприємства з іноземними інвестиціями Амік Україна () сплачений ним судовий збір у розмірі 697,87 грн (шістсот дев`яності сім гривень 87 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (місцезнаходження: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19; код ЄДРПОУ 4116011), як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України.

Повний текст рішення складено та підписано 31 липня 2025 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Текст рішення розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя О.М. Кониченко