Справа № 200/5501/25
Суддя: Троянова О.В.
Дата ухвалення: 2025-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 липня 2025 року Справа №200/5501/25

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Троянова О.В., розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «КУЛЬТУРНО-ДОЗВІЛЬНИЙ ЦЕНТР «НІКА» до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення 2583/05-99-04-09/24815853 від 09.05.2025

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Приватне акціонерне товариство «КУЛЬТУРНО-ДОЗВІЛЬНИЙ ЦЕНТР «НІКА» звернулося до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення 2583/05-99-04-09/24815853 від 09.05.2025.

Відповідно до положень статті 171 КАС України (надалі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником), відповідає позовна заява вимогам, встановленим статями 160, 161, 172 цього Кодексу, належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності, позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними), чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Так, відповідно до частини 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з вимогами частини п`ятої зазначеної статті у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача, зокрема, про звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору.

Позивачем до позовної заяви додано клопотання про відстрочення судового збору, яке обґрунтоване скрутним матеріальним становищем, зупиненням діяльності підприємства у зв`язку із запровадженням на території України воєнного стану.

Розглянувши зазначене клопотання суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

У той же час ст. 8 Закону України "Про судовий збір" конкретизовано порядок, умови такого зменшення розміру судових витрат та коло осіб, яким можуть зменшити розмір належних до оплати судових витрат.

Положення п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону України Про судовий збір можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову, у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Аналогічного правового висновку щодо застосування норм процесуального права дійшов Верховний Суд у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 по справі 0940/2276/18.

Зазначеною постановою Великої Палати Верховного Суду встановлено, що юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату.

Водночас, вирішення такого питання є не обов`язком, а правом суду, яке може бути реалізовано лише за наявності умов, предметних та суб`єктивних критеріїв.

Так, на підтвердження відсутності коштів для сплати судового збору Товариством з обмеженою відповідальністю «КУЛЬТУРНО-ДОЗВІЛЬНИЙ ЦЕНТР «НІКА» надано виписку по особовому рахунку в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» станом на 04.10.2024 року.

Разом тим, слід зазначити, що вищевказана виписка інформує про стан рахунку Товариства з обмеженою відповідальністю «КУЛЬТУРНО-ДОЗВІЛЬНИЙ ЦЕНТР «НІКА» саме в АТ КБ «ПРИВАТБАНК», однак, це не свідчить про відсутність у Товариства рахунків у інших банках, як і не свідчить про відсутність у позивача готівкових коштів, достатніх для сплати судового збору у розмірі 2422,40 грн.

Крім того, Товариством з обмеженою відповідальністю «КУЛЬТУРНО-ДОЗВІЛЬНИЙ ЦЕНТР «НІКА» надано виписку по особовому рахунку в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» за період з 01.01.2025 по 23.07.2025 по клієнту «СОЛОМАТИН ЕГЕНИЙ ЕВГЕНЬЕВИЧ».

Водночас, вказана виписка не є підтвердженням скрутного матеріального становища позивача, оскільки стосується поточного рахунку фізичної особи.

Враховуючи вищезазначене, заява відповідача про відстрочення судового збору задоволенню не підлягає, оскільки, заявником не надано в повному обсязі доказів на підтвердження неможливості його сплати.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України від 8 липня 2011 року 3674-VI «Про судовий збір» (надалі Закон 3674-VI).

Відповідно до частини першої статті 4 Закону 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону 3674-VI визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» установлено з 01 січня 2025 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць, для працездатних осіб у розмірі 3028,00 грн.

Як вбачається з позовних вимог, предметом позову у даній справі є одна вимога майнового характеру, а отже, ставка судового збору за подання даного позову становить 3028 грн.

Водночас, суд звертає увагу на те, що у зв`язку з початком функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), а саме: «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку, статтю 4 Закону України «Про судовий збір» доповнено частиною третьою, згідно з якою при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Оскільки у цій справі позивач позовну заяву подав в електронній формі через підсистему «Електронний суд», розмір судового збору становить 2422,40 грн (3028 грн * 0,8).

Враховуючи викладене сума судового збору, яка підлягає сплаті складає 2422,40 грн.

Окрім того, відповідно до положень п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Позивачем в порушення вимог вищезазначеної статті не зазначено в позовній заяві, визначених п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, відомостей стосовно позивача.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви и постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків, шляхом сплати судового збору у розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) гривні 40 коп. за реквізитами, зазначеними на офіційному сайті Донецького окружного адміністративного суду за посиланням: (https://adm.dn.court.gov.ua/sud0570/gromadyanam/tax/) та надання до суду оригіналу квитанції про сплату судового збору відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір», приведення позовної заяви у відповідність до вимог статті 160 КАС України.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256, 294 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «КУЛЬТУРНО-ДОЗВІЛЬНИЙ ЦЕНТР «НІКА» про відстрочення судового збору відмовити.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «КУЛЬТУРНО-ДОЗВІЛЬНИЙ ЦЕНТР «НІКА» до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №2583/05-99-04-09/24815853 від 09.05.2025 - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви 7 (сім) днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.В. Троянова