Справа № 640/37411/21
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2025-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіТурлакової Н.В.
за участі секретаря судового засіданняЗонової Л.В.
представника відповідача Штиря Б.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про припинення права на виконання будівельних робіт
Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , в якому позивач просить:
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 грудня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи та проведення судового засідання.
14.02.2022 року від представника відповідача надійшов відзив на позов, в якому зазначено, що дії позивача щодо проведення позапланової перевірки, не відповідають вимогам Закону №3038, Порядку №553, вчинені за відсутності достатніх та необхідних правових підстав, без дотримання законодавчо визначеної процедури призначення позапланової перевірки та оформлення її результатів, з порушенням принципу належного урядування, а отже є протиправними. Окрім того, об`єкт реконструкції відповідача не був, не є та не може бути самочинним будівництвом. Ніяких приписів позивачем відповідачу не видавалось, а підстав для звернення до суду не було. Позивач помилкового вважає самочинним будівництвом подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єкті реконструкції через відсутність у нього інформації про факт проведення відповідачем власної квартири у нежитлове приміщення без визначення його функціонального призначення.
Законом України від 13.12.2022 №2825-IX "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.
Листом від 31.01.2023 року №03-19/7890/23 дана адміністративна справа скерована до Київського окружного адміністративного суду.
Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних Закону №2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
Згідно з абзацом четвертим п.2 Прикінцевих та перехідних положень Закону №2825-ІХ, інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України.
На виконання вимог Закону № 3863-ІХ наказом ДСА України від 16.09.2024 № 399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі Порядок № 399).
Пунктом 22 Порядку № 399 встановлено, що на підставі отриманих примірників протоколу та переліку судових справ відповідальною особою протягом семи робочих днів після завершення автоматизованого розподілу судових справ передаються судові справи до судів, визначених за результатами автоматизованого розподілу.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.04.2025 року продовжено строк розгляду даної справи на 45 днів.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06 травня 2025 року призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження із проведенням підготовчого засідання.
В судове засідання призначене на 11.06.2025 року сторони по справі не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлено належним чином.
Від позивача надійшла заява про розгляд справи без участі представника Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).
Наступне судове засідання призначено на 09.07.2025р.
Від позивача надійшло клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги.
Від представника позивача надійшли заперечення на клопотання позивача про зменшення розміру судових витрат на правничу допомогу.
В судове засідання призначене на 09.07.2025 року сторони по справі не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлено належним чином.
Від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Наступне судове засідання призначено на 16.07.2025р.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.07.2025р. допущено до участі представника відповідача в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою Електронного кабінету та власних технічних засобів.
Від позивача надійшли додаткові письмові пояснення.
В судове засідання призначене на 16.07.2025 року з`явився представник відповідача (в режимі відеоконференції). Судом закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 23.07.2025р.
Від представника відповідача надійшли заперечення на додаткові пояснення позивача.
Від представника відповідача надійшло клопотання про долучення додаткових доказів.
В судове засідання призначене на 23.07.2025 року з`явився представник відповідача (в режимі відеоконференції). Суд перейшов до стадії прийняття рішення у справі.
Від позивача в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи за відсутності представника, адміністративний позов просив задовольнити в повному обсязі.
Представник відповідача у судовому засіданні проти позовних вимог заперечував, у задоволенні позову просив відмовити.
Заслухавши представника відповідача, дослідивши чинне законодавство та матеріали справи, судом встановлено наступне.
30.08.2021 року ОСОБА_1 подано до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1) вх.№073/09/01-Д-3008/6.
Об`єкт будівництва: нежитлове приміщення №43 з розділенням на два окремих нежитлових приміщення №43/1 та №43/2 на вул. Лісківська, 6 у Деснянському районі м.Києва.
Наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 04.11.2021 №1218 "Про проведення позапланової перевірки" наказано Управлінню контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) здійснити проведення позапланової перевірки: ОСОБА_1 , ТОВ "Рітейл-Актив", особа відповідальна за проведення технічного нагляду Слободяник Микола Петрович, особа, відповідальна за проведення авторського нагляду ОСОБА_2 на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єктів будівництва "Реконструкція нежитлового приміщення №43 з розділенням на два окремих нежитлових приміщень №43/1 та №43/2 на вул.Лісківській, 6 у Деснянському районі м.Києва".
Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва було направлено на адресу ОСОБА_1 та ТОВ "Рітейл-Актив" лист від 09.11.2021 №073-9612, в якому просило прибути до Департаменту 16.11.2021 із документами необхідним для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. А також просило забезпечити присутність особи відповідальної за проведення технічного нагляду ОСОБА_4 , особи, відповідальна за проведення авторського нагляду ОСОБА_2 .
22.11.2021 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва направлено запит на інформацію до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просило надати у разі наявності копію листа від 02.03.2021 №2436/0/06/27-21.
В листі від 02.03.2021 № 2436/0/06/27-21 зокрема зазначено, що Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради надає дозвіл на переведення житлового приміщення (квартири, житлового будинку) у нежитлове без визначення його функціонального призначення (використання) за адресою: АДРЕСА_2 . за умови виконання наступних пунктів:
при зміні функціонального призначення об`єкта нерухомого майна отримати необхідні дані для проектування, у разі реконструкції або реставрації:
розробити, погодити та затвердити в установленому порядку проєктно-кошторисну документацію;
забезпечити дотримання вимог законодавства щодо порядку виконання будівельних робіт;
забезпечити прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію;
роботи виконати відповідно до Правил благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 25.12.2008 № 1051/1051.
31.12.2021 року Наказом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №1858 затверджено Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва: Реконструкція групи нежитлових приміщень під нежитлові приміщення (магазин продовольчих та непродовольчих товарів) з влаштуванням вхідної групи консольного типу за адресою: м.Київ, вул.Лісківська, буд.Б, прим.43.
Також судом досліджено лист Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради від 02.03.2021 №2436/0/06/27-21, інформаційну довідку №283574498 від 09.11.2021, договір купівлі-продажу квартири від 19.01.2021р., технічний висновок, проект реконструкції нежитлового приміщення та ін.
Як зазначено позивачем, проектна документація "Реконструкція нежитлового приміщення №43 з розділенням на два окремих нежитлових приміщень №43/1 та №43/2 на вул.Лісківській, 6 у Деснянському районі м.Києва" розроблена та передана замовникові будівництва ОСОБА_1 з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних на проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, стандартів і правил, чим порушено абз.1 ч.1 ст.31 Закону, а саме: без містобудівних умов та обмежень, забудови земельної ділянки для проектування об`єкта будівництва.
Вважаючи, що відповідачем було подано недостовірні дані, що є підставою для припинення права на початок виконання будівельних робіт та скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, позивач звернувся із цим позовом до суду.
Вирішуючи спірні правовідносини, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Питання отримання документів, які надають право виконувати будівельні роботи, визначено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI) та Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (далі - Порядок № 466), а механізм прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта визначено Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461 (далі - Порядок № 461; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Частиною другою статті 39-1 Закону № 3038-VI визначено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, у тому числі (…) зокрема, якщо він збудований або будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.
Згідно із пунктом 1 частини третьої статті 6 Закону № 3038-VI до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать у тому числі (…) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій.
Відповідно до пунктів 6, 7 частини першої статті 7 Закону № 3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється у тому числі шляхом:
контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації;
надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (крім анулювання (скасування) документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів).
Частиною п`ятою статті 34 Закону № 3038-VI передбачено, що контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.
Отже в розумінні приписів пункту 1 частини третьої статті 6, пунктів 6, 7 частини першої статті 7, частини п`ятої статті 34, частини другої статті 39-1 Закону № 3038-VI Департамент наділений повноваженнями на звернення до суду із позовом про припинення права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт, та скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, наданих відповідачем.
Згідно із пунктом 1 статті 1 Закону України № 3038-VI проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва.
Відповідно до частини першої статті 31 Закону № 3038-VI проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм і правил та затверджується замовником.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.
За приписами частини першої статті 39 Закону № 3038-VI прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (далі - Порядок № 466).
У силу вимог пункту 11 Порядку № 466 замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Пунктом 13 Порядку № 466 закріплено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 21 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюється та надсилається рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.
Відповідно до абзацу 5 пункту 15 Порядку № 466 у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, у тому числі (…) якщо він збудований без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.
Водночас згідно із абзацом 7 пункту 15 Порядку № 466 право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, також може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у тому числі встановлення під час проведення перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.
Згідно зі ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність», проект - документація для будівництва об`єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об`єкта архітектури, та відповідає будівельним нормам і правилам.
Частиною 1 статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об`єктів архітектури, зобов`язані, зокрема, додержуватися державних норм і правил, вимог вихідних даних на проектування.
Частиною 3 статті 23 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що замовники на проектування і будівництво об`єктів архітектури мають право, зокрема затверджувати проект, якщо він не суперечить законодавству, містобудівним умовам та обмеженням забудови земельної ділянки.
Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461, затверджений Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (далі - Порядок № 461).
Згідно із пунктом 17 Порядку № 461 замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг чи через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнює та надсилає рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг один примірник декларації, зокрема, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), за формою, наведеною у додатку 3 до цього Порядку.
Пунктом 18 Порядку № 461 закріплено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру.
Водночас приписи Порядку № 461 містять подібні до пункту 15 Порядку № 466 повноваження органів ДАБІ щодо скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації.
Так, згідно із абзацом дев`ятим пункту 22 Порядку № 461 у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у зареєстрованій декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він у тому числі (...) збудований або будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без затвердженого в установленому порядку проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю.
У контексті правовідносин, що склалися між сторонами у цій справі, суд наголошує, що за змістом норм частини другої статті 39-1 Закону №3038-VI припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, здійснюється у судовому порядку за позовом відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду в разі виявлення цим органом факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень.
Оскільки питання про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, а також скасування декларації вирішується у судовому порядку, то на цю процедуру поширюється дія норм КАС України, який визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах (частина перша статті 1 цього Кодексу).
Так, згідно із положеннями частини першої, статті 7, частин першої, четвертої статті 9 КАС України суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Частинами першою, другою статті 72 КАС України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами, зокрема: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Докази повинні відповідати визначеним у статтях 73-76 КАС України критеріям належності, допустимості, достовірності та достатності, а обов`язок доказування, за загальним правилом, встановленим у частині першій статті 77 цього Кодексу, покладається на кожну з сторін, яка повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі. Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом (абзац другий частини другої, частина четверта статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України).
За правилами частин першої, другої статті 90 цього ж Кодексу суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.
Зміст викладених положень дає колегії суддів підстави стверджувати, що КАС України не встановлює жодних особливостей щодо звернення до суду з позовом органу державного архітектурно - будівельного контролю та нагляду про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, а також розгляду цієї категорії спорів, зокрема не визначає того, що поданню такого позову повинно передувати обов`язкове проведення заходів державного архітектурно - будівельного контролю і що обставини самочинного будівництва можуть підтверджуватися лише складеними за результатом проведення таких заходів актами та/або розпорядчими документами контролюючого органу, як то приписи, протоколи, розпорядження тощо.
У контексті зазначеного суд вважає також за необхідне звернути увагу на висновки Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладені у постановах від 24.11.2021 у справі № 420/998/21, від 07.03.2023 у справі № 420/9217/21 та від 29.03.2023 у справі № 640/1990/22.
Відповідно до висновків, наведених у вказаних постановах Верховного Суду, як Закон України від 17.10.2019 № 199-IX, яким до статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» внесено відповідні зміни й з 01.06.2020 запроваджено скасування реєстрації декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, у судовому порядку за позовом відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, так і норми самої цієї статті не містять застережень або обмежень щодо її застосування.
Також, у постанові Верховного Суду від 29.03.2023 у справі №640/1990/22 наголошено, що виключною підставою для звернення з позовом до суду про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про введення об`єкта до експлуатації є встановлений факт здійснення самочинного будівництва, ознаками якого є, зокрема:
1) будівництво здійснюється на земельній ділянці, що невідведена для цієї мети;
2) будівництво здійснюється за відсутності документа, який дає право виконувати будівельні роботи;
3) будівництво здійснюється за відсутності затвердженого проєкту або будівельного паспорту;
4) скасовано містобудівні умови та обмеження.
Такий висновок щодо застосування норм права наведено і у постановах Верховного Суду від 24.11.2021 у справі № 420/998/21 та від 07.03.2023 у справі №420/9217/21.
Суд акцентує увагу і на тому, що стаття 39-1 Закону № 3038-VI, якою регламентовано повноваження Департаменту на звернення до суду з цим позовом, не визначає і не встановлює способу виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.
Беручи до уваги наведені положення законодавства та висновки Верховного Суду щодо їх застосування, суд приходить до висновку, що законодавець не вимагає від контролюючого органу проведення заходів державного архітектурно - будівельного контролю і оформлення їх результатів як обов`язкової передумови для звернення до суду з таким позовом як не визначає й того, що доказами самочинного будівництва у такій справі можуть бути лише відповідні акти перевірок та/або розпорядчі чи інші документи, оформлені у межах таких контрольних заходів.
Обставини щодо факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, у справах означеної категорії доводяться на загальних умовах в порядку, встановленому КАС України, на підставі належних, допустимих, достовірних і достатніх доказів.
З`ясування, встановлення, підтвердження або спростування обставин щодо наявності ознак самочинного будівництва охоплюються предметом доказування у таких справах і мають вирішальне значення для правильного вирішення спорів цієї категорії.
Враховуючи вище викладене, твердження представника відповідача, що проведення позапланової перевірки відповідача, не відповідає вимогам Закону №3038, Порядку №553, вчинені за відсутності достатніх та необхідних правових підстав, без дотримання законодавчо визначеної процедури призначення позапланової перевірки та оформлення її результатів, з порушенням принципу належного урядування, не може бути прийнято судом до уваги.
проектна документація розроблена товариством з обмеженою відповідальністю «Рітейл-Актив», під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_2 (серія та номер кваліфікаційного сертифіката АА № 003513) та затверджена замовником, ОСОБА_1 від 25.06.2021;
технічний нагляд здійснює ОСОБА_4 (серія та номер кваліфікаційного сертифіката АТ № 008056);
загальна площа об`єкта відповідно до проектної документації - 99,8 кв. м; містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки не надаються згідно пункту 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06.11.2017 № 289 (реконструкція житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації та
функціонального призначення, розміщення в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення);
земельна ділянка не використовується відповідно до частини 4 статті 34 Закону (реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності
можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власне чи користування земельною ділянкою).
Посадовою особою Департаменту в рамках проведення перевірок здійснено виїзд на вказаний вище об`єкт будівництва.
Під час виїзду на місце, з проведенням фотофіксації, яка міститься в матеріалах, замовник будівництва та/або уповноважені особи останнього були відсутні, у зв`язку з чим Департамент направив лист від 09.11.2021 №073-9612, зокрема на адресу замовника будівництва, ОСОБА_1 , щодо прибуття до Департаменту і надання документів необхідних для проведення перевірки.
Однак на призначену у вказаному листі дату, ОСОБА_1 та/або уповноважені особи останньої до Департаменту не з`явились, документів необхідних для проведення перевірки не надали.
Відповідно до інформації з Державного реєстру вбачається внесення наступних змін:
об`єкт нерухомого майна: квартира п`ятикімнатна, об`єкт житлової нерухомості: Так, змінено на група нежитлових приміщень № 43. об`єкт житлової нерухомості: Ні;
загальну площу (кв. м): 99.8. житлова площа (кв. м): 69.9 змінено на загальна площа (кв. м): 99.8:
адреса: АДРЕСА_2 змінено на АДРЕСА_2 .
Тобто, відповідачем змінено в Державному реєстрі відомості щодо наявного у нього права власності з квартири на нежитлове приміщення, при цьому з відомостей Державного реєстру вбачається, що такі зміни відбулись па підставі «листа» та «технічного паспорта».
при зміні функціонального призначення об`єкта нерухомого майна отримати необхідні дані для проектування, у разі реконструкції або реставрації:
розробити, погодити та затвердити в установленому порядку проєктно-кошторисну документацію;
забезпечити дотримання вимог законодавства щодо порядку виконання будівельних робіт;
забезпечити прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію;
роботи виконати відповідно до Правил благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 25.12.2008 № 1051/1051.
З огляду на зазначене, суд доходить висновку, що переведення належної відповідачу квартири АДРЕСА_3 у нежитлове приміщення, могло відбутись виключно за умов визначених Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у листі (дозволі) від 02.03.2021 № 2436/0/06/27-21. Окрім того, лист (дозвіл) Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 02.03.2021 №2436/0/06/27-21 не є документом, який підтверджує переведення житлового приміщення у нежитлове, він лише визначає умови за яких таке переведення може відбутись.
Відповідно до п. 3.2.21 ДВІ І А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» (зі змінами) визначено, що реконструкція - це перебудова прийнятого в експлуатацію існуючого об`єкта, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність, тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.
Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).
Як встановлено під час розгляду справи, Департаментом не видавались, не реєструвались документи, що дають право на виконання будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта щодо реконструкції квартири в нежитлове приміщення АДРЕСА_4 , загальною площею 99,8 кв. м. відомості про що також відсутні у Реєстрі будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва. Тобто, таке нежитлове приміщення не може бути об`єктом реконструкції, оскільки відомості про надання квартирі статусу нежитлового приміщення та прийняття такого приміщення до експлуатації, відсутні у Реєстрі будівельної діяльності, як наслідок відповідач не могла бути замовником будівництва та не могла (не мала правових підстав) затверджувати проектну документацію на вказаний об`єкт будівництва, чим порушено частину 3 статті 23 Закону України «Про архітектурну діяльність».
Зазначене відповідачем під час розгляду справи не спростовано.
Відповідно до п. 25 Переліку № 289 містобудівні умови та обмеження не надаються, для проектування об`єктів, реконструкції житлових та нежитлових приміщень, зокрема без зміни їх функціонального призначення. В протилежному випадку наявність містобудівних умов та обмежень є обов`язковою.
Як встановлено судом, реконструкція вказаного вище об`єкта здійснюється зі зміною функціонального призначення об`єкта будівництва, що у свою чергу потребує отримання вихідних даних для проектування об`єкта будівництва, зокрема, містобудівних умов та обмежень відповідно до частини 5 статті 26 та частини 1 статті 29 Закону. З
З виду будівництва визначеного відповідачем вбачається, що останнім здійснюється реконструкція шляхом розділення об`єкта будівництва на два окремих приміщення, в наслідок чого змінюються геометричні розміри об`єкта та поліпшуються техніко-економічні показники такого об`єкта, що у свою чергу також потребує отримання містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва, про що також зазначено у листі Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 02.03.2021 № 2436/0/06/27-21.
З наданої відповідачем до суду проектної документації вбачається, що замовником будівництва, ОСОБА_1 також виконуються будівельні роботи, шляхом влаштування двох незалежних вхідних груп, (тобто здійснено втручання в конструктивні елементи будинку, які є несучими та огороджувальними з порушенням цілісності капітальних стін) чим змінює зовнішню конфігурацію будинку, що у свою чергу потребує отримання вихідних даних для проектування, зокрема містобудівних умов та обмежень для_ проектування об`єкта реконструкції.
Висновок про те, що містобудівні умови та обмеження не надаються, якщо здійснюється реконструкція житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації, наведено й у постанові Верховного Суду від 24 січня 2020 року у справі № 820/4350/18, а у постанові Верховного Суду від 27 серпня 2021 року у справі № 826/8839/17 зазначено, що при здійсненні такої реконструкції, за результатами якої зовнішня конфігурація об`єкта будівництва змінюється, містобудівні умови є обов`язковими.
Тобто, відповідачем, не виконано вимоги визначені у листі Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 02.03.2021 № 2436/0/06/27-21, дотримання яких є обов`язковою передумовою можливості проведення реконструкції та переведення квартири у нежитлове приміщення.
Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.
Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Щодо питання розподілу судових витрат суд зазначає, що відповідно до ч. 2. ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, у даній справі такі витрати відсутні.
Керуючись ст. ст.241-250 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення суду складений 31 липня 2025 року.

Суддя Н.В. Турлакова