Справа № 320/44206/23
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2025-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 липня 2025 року справа № 320/44206/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянув у порядку спрощеного позовного провадження за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорсеттайм" до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Суть спору: До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Дорсеттайм" до Головного управління ДПС у Київській області з позовом, в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Київській області від 02.11.2023 №7.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням контролюючим органом встановленого порядку та строків проведення камеральної перевірки, а також недотриманням вимог чинного податкового та адміністративного законодавства. Як зазначає позивач, камеральна перевірка була проведена всупереч вимогам пункту 76.3 статті 76 Податкового кодексу України, який передбачає, що така перевірка може здійснюватися лише протягом 30 календарних днів після останнього дня граничного строку подання податкової декларації або уточнюючого розрахунку. У разі подання таких документів пізніше - протягом 30 днів після їх фактичного подання. Однак акт камеральної перевірки №20330/10-36-04-07/44579587 від 28.09.2023 складений без зазначення періоду перевірки, що, на думку позивача, свідчить про недотримання строків та порушення порядку її проведення.

Позивач також зазначає, що відповідно до пункту 75.1 Податкового кодексу України камеральна перевірка має проводитися виключно на підставі даних, які містяться у податкових деклараціях платника податків, а також даних електронних систем адміністрування. Проте контролюючий орган не навів у акті перевірки конкретних первинних даних, які стали підставою для висновків, викладених у податковому повідомленні-рішенні, що, як вважає позивач, порушує принцип обґрунтованості адміністративного акта.

Крім того, позивач посилається на положення статті 86.7 Податкового кодексу України, відповідно до яких він мав право подати заперечення до акту перевірки та додаткові документи. Заперечення та пояснення були подані позивачем у визначений законом строк, проте контролюючий орган не врахував їх належним чином, не мотивував рішення про їх відхилення, що свідчить про порушення принципу належного адміністративного провадження.

У своїй правовій аргументації позивач також звертається до положень статті 19 Конституції України, відповідно до якої органи державної влади зобов`язані діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України. На думку позивача, податковий орган вийшов за межі своїх повноважень, що призвело до порушення прав товариства.

Враховуючи викладене, позивач стверджує, що акт камеральної перевірки та відповідне податкове повідомлення-рішення були складені з порушенням матеріального та процесуального законодавства, що є підставою для визнання їх протиправними та скасування.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.12.2023 відкрито провадження в адміністративній справі. Ухвалено, що справа буде розглядатися суддею одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Витребувано докази від позивача та відповідача. Запропоновано відповідачу подати до суду відзив на позовну заяву та/або клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. Запропоновано позивачу подати до суду відповідь на відзив та/або клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. Запропоновано відповідачу подати до суду заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань та аргументів.

На виконання вимог ухвали Київського окружного адміністративного суду від 25.12.2023 позивачем 22.01.2024 надано до суду витребувані документи.

25.01.2024 канцелярією суду зареєстровано відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорсеттайм", обґрунтовуючи законність та правомірність винесення податкового повідомлення-рішення форми "Н" №7 від 02.11.2023 за результатами камеральної перевірки. На переконання Головного управління ДПС у Київській області камеральна перевірка була проведена відповідно до вимог пункту 75.1.1 статті 75 та статті 76 Податкового кодексу України на підставі даних Єдиного реєстру податкових накладних та інших електронних систем адміністрування податку на додану вартість, що повністю відповідає визначеним процедурним вимогам.

У ході перевірки відповідачем було встановлено порушення позивачем граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, що були складені за червень 2023 року та зареєстровані з перевищенням термінів, передбачених пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України. Як зазначено у відзиві, строк реєстрації для таких документів протягом дії воєнного стану визначається з урахуванням положень пункту 89 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПКУ, а саме: до 05 або 18 календарного дня наступного місяця в залежності від дати складання. Ретроспективний аналіз даних ЄРПН показав систематичне порушення цих строків, яке становить від 7 до 20 календарних днів у кожному випадку.

Відповідач вказує, що податкові накладні підлягають реєстрації не лише в межах строку, а й на підставі наявності достатнього ліміту ПДВ, обчисленого за формулою, визначеною у пункті 200№.3 ПКУ. У зв`язку із порушенням строків реєстрації, відповідач застосував штрафні санкції згідно з пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX ПКУ, передбачені для періоду дії воєнного стану, з деталізованим розрахунком суми штрафу для кожної податкової накладної, що відображено у доданому розрахунку до повідомлення-рішення.

Відповідач також стверджує, що ТОВ "Дорсеттайм" не надало жодної інформації про обставини непереборної сили (форс-мажору), яка могла б бути врахована відповідно до підпункту 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 ПКУ для звільнення від відповідальності. Відсутність повідомлення у встановленому порядку виключає застосування спеціального режиму і не перешкоджає накладенню штрафу.

Акт камеральної перевірки №20330/10-36-04-07/44579587 від 28.09.2023 був направлений позивачу рекомендованим листом із повідомленням про вручення. Позивач скористався правом на подання заперечень, проте Комісією з питань розгляду заперечень було прийнято рішення залишити акт без змін, вважаючи наведені доводи необґрунтованими, що дало підстави для винесення оспорюваного податкового повідомлення-рішення.

Посилаючись на практику Верховного Суду, зокрема на постанову від 10.12.2021 у справі №420/10367/20, відповідач вказує, що несвоєчасна реєстрація податкових накладних становить триваюче правопорушення, що припиняється лише датою фактичної реєстрації відповідного документа в ЄРПН, і цей критерій не впливає на кваліфікацію, а лише на розрахунок штрафу.

Таким чином, відповідач наполягає, що податкове повідомлення-рішення винесено із дотриманням матеріальних та процесуальних норм Податкового кодексу України. Камеральна перевірка проведена в межах повноважень, передбачених статтею 75 ПКУ, з використанням електронних даних систем адміністрування без участі платника, що є типовою процедурою. Порушення строків реєстрації податкових накладних за червень 2023 року зафіксовано достовірними реєстровими даними, що, на думку відповідача, повністю підтверджує обґрунтованість винесеного акту та податкового повідомлення-рішення. У зв`язку із зазначеним, відповідач просить суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи в судовому засіданні до суду не звертались. З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено в порядку письмового провадження за наявними в ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

На підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 розділу І, пункту 75.1 статті 75 розділу ІІ Податкового кодексу України, у порядку, визначеному пунктом 76.2 статті 76 розділу ІІ Податкового кодексу України, Головним управлінням ДПС у Київській області було проведено камеральну перевірку щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ "Дорсеттайм" ().

За результатами перевірки було складено Акт камеральної перевірки №20330/10-36-04-07/44579587 від 28.09.2023, яким встановлено порушення граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН:

№77 від 05.06.2023 - зареєстрована 13.07.2023, порушення 8 днів;

№80 від 05.06.2023 - зареєстрована 14.07.2023, порушення 9 днів;

№16 від 19.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№40 від 20.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№33 від 22.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№13 від 16.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№15 від 18.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№35 від 23.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№2 від 07.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 20 днів;

№46 від 20.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№10 від 08.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 20 днів;

№12 від 12.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 20 днів;

№52 від 23.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№6 від 06.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 20 днів;

№45 від 19.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№17 від 20.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№1 від 06.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 20 днів;

№34 від 22.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№43 від 19.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№42 від 16.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№8 від 07.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 20 днів;

№14 від 16.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№32 від 20.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№47 від 20.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№41 від 16.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№31 від 20.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№7 від 07.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 20 днів;

№30 від 19.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№48 від 20.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№36 від 23.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 7 днів;

№9 від 08.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 20 днів;

№11 від 12.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 20 днів;

№44 від 19.06.2023 - зареєстрована 18.07.2023, порушення 7 днів;

№29 від 19.06.2023 - зареєстрована 18.07.2023, порушення 7 днів;

№4 від 13.06.2023 - зареєстрована 25.07.2023, порушення 20 днів.

Зазначений акт позивачем отримано засобами поштового зв`язку 04.10.2023 (поштове відправлення №101).

На акт камеральної перевірки №20330/10-36-04-07/44579587 від 28.09.2023 ТОВ "Дорсеттайм" подано заперечення від 11.10.2023 №11-10-1.

Комісією з питань розгляду заперечень прийнято рішення, що висновки акту камеральної перевірки №20330/10-36-04-07/44579587 від 28.09.2023 слід залишити без змін, а заперечення - без задоволення.

На підставі акта перевірки №20330/10-36-04-07/44579587 від 28.09.2023 контролюючим органом було винесено податкове повідомлення-рішення форми "Н" №7 від 02.11.2023, яким застосовано до ТОВ "Дорсеттайм" штрафні санкції на суму 56783,29 грн.

Зазначене повідомлення-рішення було направлене позивачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення №970.

Не погоджуючись з правомірністю прийняття відповідачем податкового повідомлення-рішення №7 від 02.11.2023, позивач звернувся з даним позовом до суду, з приводу чого суд зазначає таке.

Вирішуючи спір по суті, суд керується положеннями чинного законодавства, яке діє станом на час виникнення спірних правовідносин та звертає увагу на наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

ПК України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (пункт 1.1 статті 1 ПК України).

Підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України визначено, що контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків.

Згідно з пунктом 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО, даних Єдиного реєстру ліцензіатів та місць обігу пального та Єдиного реєстру ліцензіатів з виробництва та обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини та рідин, що використовуються в електронних сигаретах.

Предметом камеральної перевірки також можуть бути:

1) своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків);

2) своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних;

3) своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах;

4) повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України "Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні";

5) своєчасність подання заяви про взяття на облік фінансових агентів відповідно до вимог статті 39-3 цього Кодексу;

6) своєчасність подання фінансовими агентами звітів про підзвітні рахунки, виправлених звітів про підзвітні рахунки;

7) своєчасність надання фінансовими агентами відповіді на запити (повідомлення) контролюючого органу, що надсилаються у випадках, визначених статтею 39-3 цього Кодексу;

8) своєчасність подання повідомлення про структуру власності та кінцевих бенефіціарних власників відповідно до вимог пункту 44-1.2 статті 44-1 цього Кодексу;

9) своєчасність подання особою, яка здійснює управління або адміністрування трасту, повідомлення про укладення договору щодо управління або адміністрування трасту або про припинення такого договору, фінансової звітності, копій первинних документів та іншої інформації щодо трасту на запит контролюючого органу у випадках, передбачених статтею 44-2 цього Кодексу;

10) своєчасність надання інформації на запит контролюючого органу відповідно до пункту 44-1.3 статті 44-1, підпунктів 6-8 підпункту 73.3.1 пункту 73.3 статті 73 цього Кодексу;

11) своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.13 статті 141 цього Кодексу, на підставі даних Реєстру пунктів обміну іноземної валюти;

12) своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.14 статті 141 цього Кодексу, а також своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на доходи фізичних осіб, визначеного відповідно до підпункту 177.5.1-1 пункту 177.5 статті 177 цього Кодексу.

Пунктом 76.1 статті 76 ПК України передбачено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом (пункт 201.10 статті 201 ПК України).

З урахуванням викладеного, в період існування спірних правовідносин ПК України передбачений обов`язок платників податку на додану вартість забезпечити своєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН).

Пунктом 120.1 статті 120 ПК України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

З аналізу вказаних правових норм слідує, що на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в ЄРПН у строк, встановлений податковим законодавством, а саме для податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені, а для податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Аналіз наведеної норми ПК України свідчить, що податкове правопорушення за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної є вчиненим із моменту закінчення граничного терміну реєстрації податкової накладної, передбаченого пунктом 201.10 статті 201 ПК України. Строк затримки реєстрації має правове значення для визначення розміру штрафної санкції, а не для його кваліфікації.

У цьому зв`язку суд бере до уваги твердження відповідача щодо того, що податкове правопорушення у вигляді несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 10.12.2021 у справі №420/10367/20.

Законом України "Про внесення змін до розділу XX "Прикінцеві положення" Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування" від 12.01.2023 №2876-IX (набрав чинності 08.02.2023) підрозділ 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України доповнений пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану збільшені строки реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування та зменшені розміри штрафних санкцій за їх порушення.

Так, згідно з пунктами 89 та 90 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі:

2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Штрафи у таких розмірах застосовуються в разі порушення платником податку встановлених строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН із датою складання, починаючи з 16.01.2023.

З аналізу акту камеральної перевірки №20330/10-36-04-07/44579587 від 28.09.2023 та податкового повідомлення-рішення форми «Н» №7 від 02.11.2023 вбачається, що ТОВ "Дорсеттайм" допустило системне порушення строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування в ЄРПН за червень 2023 року.

Порушення охоплюють 35 податкових накладних, кожну із яких зареєстровано з перевищенням граничного строку на 7 - 20 календарних днів, що підтверджено даними ЄРПН.

Позивачем не надано суду належних доказів, які б свідчили про наявність обставин непереборної сили або адміністративної бездіяльності, що могли б вплинути на своєчасність реєстрації.

Таким чином, порушення, допущені ТОВ "Дорсеттайм" мають системний характер, підтверджені даними з ЄРПН, не спростовані належними доказами та підпадають під ознаки податкового правопорушення, за яке передбачено застосування штрафних санкцій відповідно до пункту 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України.

Щодо строків проведення камеральної перевірки суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 76.3 статті 76 ПК України камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання, крім камеральної перевірки податкової декларації або уточнюючого розрахунку (у разі подання), у складі яких подано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, строк проведення якої визначений статтею 200 цього Кодексу.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Пунктом 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання.

Тобто, законодавцем розмежовуються випадки проведення камеральної перевірки податкової декларації (30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання) та інші випадки, до яких можна віднести проведення камеральної перевірки своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання, яка проводиться з урахуванням строку давності, визначеного статтею 102 цього кодексу, тобто не пізніше закінчення 1095 дня (з дня сплати).

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 19.02.2019 у справі №819/1569/16 та від 24.07.2023 у справі №821/850/18, в яких зазначено, що проведення камеральних перевірок платників податків щодо своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, та з урахуванням положень статті 102 Податкового кодексу України, такою перевіркою може бути охоплено період в 1095 днів, що настали за останнім днем граничного строку реєстрації податкових накладних.

З огляду на викладене, ключовим для визначення правомірності проведення камеральної перевірки у цій справі є встановлення предмету такої перевірки.

Як вбачається з акту камеральної перевірки №20330/10-36-04-07/44579587 від 28.09.2023 та податкового повідомлення-рішення форми "Н" №7 від 02.11.2023, предметом камеральної перевірки було не подання декларації чи уточнюючого розрахунку, а саме своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування в ЄРПН, що є камеральною перевіркою з інших питань в розумінні абзацу 2 пункту 76.3 статті 76 ПК України.

Отже, така перевірка повинна здійснюватися з урахуванням строків давності, визначених пунктом 102.1 статті 102 ПК України, тобто протягом 1095 днів з моменту настання граничного строку реєстрації податкової накладної або розрахунку коригування. Саме цей строк є релевантним критерієм для оцінки правомірності дій контролюючого органу в частині винесення податкового повідомлення-рішення.

У справі відсутні дані та/або підтверджуючі матеріали, які б свідчили про порушення податковим органом 1095-денного строку давності, оскільки акт камеральної перевірки складено 28.09.2023, податкове повідомлення-рішення винесено 02.11.2023, а порушення стосуються реєстрації податкових накладних за червень 2023 року. Таким чином, встановлені приписами податкового законодавства строки дотримано, та камеральна перевірка проведена в межах визначених законом строків.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що строк для проведення камеральної перевірки, застосований контролюючим органом у цьому спірному випадку, відповідає вимогам чинного законодавства.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІІ Порядку оформлення результатів документальних та камеральних перевірок, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20.08.2015 №727, вступна частина акта (довідки) документальної перевірки має містити такі дані, зокрема, як період, за який проводилася документальна перевірка діяльності платника податків

Разом з тим, наведена вимога корелюється із загальним принципом змістовності акту, а не з формальним правилом універсального застосування для будь-якого виду перевірки.

У спірному випадку камеральна перевірка була здійснена не щодо суцільного податкового періоду, а виключно щодо дотримання строків реєстрації окремих податкових накладних і розрахунків коригування, складених у червні 2023 року. За своєю суттю така перевірка є точковою, оскільки контроль здійснюється за конкретними господарськими операціями, що мають чітку дату складання і реєстрації у ЄРПН.

З аналізу акту камеральної перевірки вбачається, що кожне порушення зафіксовано із зазначенням: номера відповідної податкової накладної; дати її складання; дати реєстрації в ЄРПН; тривалості перевищення граничного строку.

Таким чином, кожне порушення було чітко прив`язане до конкретного податкового документа, з ідентифікованими хронологічними межами порушення.

У зв`язку з цим суд не бере до уваги твердження позивача щодо незазначення окремого періоду перевірки, оскільки вказане не впливає на зміст або правомірність акту. Інформаційна повнота та юридична визначеність акту камеральної перевірки є достатньою для реалізації подальших процедур, зокрема для формування податкового повідомлення-рішення та забезпечення права платника на подання заперечень.

Додатково слід враховувати, що перевірка здійснювалась виключно на підставі електронних даних Єдиного реєстру податкових накладних, без виїзного характеру чи дослідження періодичних бухгалтерських регістрів, що також унеможливлює застосування формату суцільного періоду перевірки.

У цьому зв`язку суд приходить до висновку, що відсутність в акті камеральної перевірки зазначення узагальненого періоду не свідчить про його невідповідність вимогам законодавства, якщо сам акт за змістом містить індивідуалізовані порушення з чіткими часовими межами. Таке оформлення відповідає правовим засадам достовірності, визначеності та функціональності документа.

Крім того, відповідно до частини 1статті 99 КАС України електронними доказами є інформація в електронній (цифровій) формі, що містить дані про обставини, що мають значення для справи, зокрема, електронні документи (текстові документи, графічні зображення, плани, фотографії, відео- та звукозаписи тощо), веб-сайти (сторінки), текстові, мультимедійні та голосові повідомлення, метадані, бази даних та інші дані в електронній формі. Такі дані можуть зберігатися, зокрема на портативних пристроях (картах пам`яті, мобільних телефонах тощо), серверах, системах резервного копіювання, інших місцях збереження даних в електронній формі (в тому числі в мережі Інтернет).

У межах здійснення камеральної перевірки ТОВ "Дорсеттайм" контролюючим органом використовувалися дані з ЄРПН, отримані з електронних систем адміністрування ПДВ. Зафіксовані порушення пов`язані з конкретними господарськими операціями, які мають чітко визначені реквізити - дата складання, дата реєстрації, номер податкової накладної. Доступ до цих даних здійснюється через електронний кабінет платника, що є офіційним каналом комунікації між суб`єктом господарювання та органами ДПС.

У матеріалах справи відсутні обґрунтовані заперечення позивача щодо недостовірності або дефектності таких електронних даних. Отже, електронна доказова база, використана під час камеральної перевірки, є допустимою, достовірною і достатньою для формування акта, що відповідає вимогам пункту 75.1 статті 75 ПК України і статті 2 КАС України.

Оцінивши надані сторонами докази та матеріали справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення форми "Н" №7 від 02.11.2023 відповідає вимогам правомірності, визначеним частиною 2 статті 2 КАС України, з дотриманням принципу обґрунтованості, пропорційності та недискримінації.

Судом не встановлено порушень строків давності щодо проведення перевірки або прийняття оскаржуваного рішення. Крім того, позивач не довів наявності обставин, які б виключали відповідальність за порушення строків реєстрації податкових накладних, зокрема обставин непереборної сили чи адміністративної бездіяльності органу влади, яка б вплинула на результати перевірки.

Таким чином, позовні вимоги не знайшли належного підтвердження, а оскаржуване податкове повідомлення-рішення форми "Н" №7 від 02.11.2023 є законним і таким, що відповідає вимогам правомірності, визначеним чинним законодавством.

Відповідно до частини 2 статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно зі статтею 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Частиною 2 статті КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

На думку суду відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 КАС України, виконано та доведено правомірність та законність його рішення, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Підстави для відшкодування судових витрат у справі відповідно до положень статті 139 КАС України відсутні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243 - 246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.