Справа № 640/19431/18
Суддя: Тимощук О.Л.
Дата ухвалення: 2025-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі судді Тимощука О.Л. розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ХЕЛСІ ТРАДІШН" до Головного управління Державної фіскальної служби України у м. Києві, про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання до вчинення певних дій,
Товариство з обмеженою відповідальністю "ХЕЛСІ ТРАДІШН" (надалі, також позивач, ТОВ "ХЕЛСІ ТРАДІШН") 21.11.2018 звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління Державної фіскальної служби України у м. Києві (надалі, також відповідач, ГУ ДФСУ у м. Києві) в якій просило:
- зобов`язати начальника відділу адміністрування єдиного внеску з юридичних осіб управління податків і зборів з фізичних осіб Головного управління Державної фіскальної служби України у м. Києві Черняєва В.С. у порядку статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що рішенням начальника відділу адміністрування єдиного внеску з юридичних осіб управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФСУ у м. Києві Черняєва В.С. від 30.09.2018 №025124309 на підставі частини 10 та пункту 2 частини 11 статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 №2464-VI (надалі, також Закон №2464-VI) за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (надалі, також єдиний внесок, ЄСВ) до позивача у даній справі вирішено застосувати штраф у розмірі 48 787,90 грн та пеню у сумі 12 683,50 грн за період з 21.01.2017 до 23.07.2018. За доводами ТОВ "ХЕЛСІ ТРАДІШН", останнім у період з січня по травень 2017 року помилково сплачувався єдиний внесок не за основним місцем обліку платника єдиного внеску, зокрема, на рахунок УДКСУ у Печерському районі ГУ ДКСУ, замість УДКСУ у Подільському районі ГУ ДКСУ, у зв`язку з чим у позивача, згідно з даними інтегрованої картки платника (надалі, також ІКП), утворилась заборгованість.
Позивач наголошує, що звертався до ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС із заявами № 180206-1 від 06.02.2018 та №290317-1 від 29.03.2017 про перерахування сум сплаченого єдиного внеску на відповідний рахунок УДКСУ у Подільському районі ГУ ДКСУ. Окрім цього, позивач стверджує, що звертався із заявами №180206-2 від 06.02.2018 та №290317-2 від 29.03.2017 до УДКСУ у Подільському районі ГУ ДКСУ, в яких повідомляв про те, що єдиний внесок певний період помилково сплачувався на невідповідний рахунок, у зв`язку з чим просив не застосовувати до останнього штрафні санкції. Однак, в результаті розгляду таких звернень відповідачем до позивача застосовано штрафні санкцій у вигляді пені і штрафу. Водночас, на переконання ТОВ "ХЕЛСІ ТРАДІШН", помилкова сплата сум єдиного внеску на невідповідний рахунок не може розцінюватись як несплата (неперерахування) або несвоєчасна сплата (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску та бути підставою для нарахування ним штрафних санкцій. Позивач наголошує, що здійснення помилки під час перерахування узгодженої суми грошового зобов`язання до державного бюджету має кваліфікуватися як дія, хоча й помилкова. ТОВ "ХЕЛСІ ТРАДІШН" вважає, що дії, які не містять ознак бездіяльності платника податків при сплаті узгодженої суми грошового зобов`язання, не можуть слугувати підставою для застосування штрафів, а помилка при зазначенні невідповідного рахунку не може слугувати підставою для застосування до позивача штрафу та нарахування пені за несвоєчасне перерахування єдиного внеску.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.11.2018 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (а.с.1-2).
Відповідач скористався правом на подання відзиву на позов, який надійшов до Окружного адміністративного суду міста Києва 22.01.2019 (а.с.91-99). ГУ ДФСУ у м. Києві вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, з огляду на таке.
З урахування зазначеного, відповідач просив у задоволенні позовних вимог ТОВ "ХЕЛСІ ТРАДІШН" відмовити.
ГУ ДФСУ у м. Києві 24.01.2019 та 30.01.2019 подало до Окружного адміністративного суду м. Києва клопотання, в яких просило долучити до матеріалів адміністративної справи доказ направлення відзиву позивачу та відповідно - опис вкладення до цінного листа (а.с.102,103,104,106).
Позивач скористався правом на подання відповіді на відзив, яка надійшла на адресу Окружного адміністративного суду м. Києва 30.01.2019 (а.с.108-120). ТОВ "ХЕЛСІ ТРАДІШН" заперечило проти доводів відповідача наведених у відзиві на позовну заяву.
Законом України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 №2825-IX (надалі, також Закон №2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.
Відповідно до положень абзаців другого-четвертого пункту 2 розділу ІІ Закону №2825-IX до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом, крім випадку, передбаченого абзацом четвертим цього пункту.
Не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративні справи, які були передані до Київського окружного адміністративного суду та розподілені між суддями до набрання чинності Законом України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України.
Справи, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 152 та частини п`ятої статті 153 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", Закону України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", з метою відновлення належного доступу громадян та юридичних осіб до правосуддя у публічно-правових спорах, наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 № 399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (надалі, також - Порядок №399).
Пунктом 4.1 резолютивної частини коментованої ухвали судом витребувано в Головного управління Державної фіскальної служби України у м. Києві документальне підтвердження (виписки, довідки тощо) про проведені позивачем платежі ЄСВ за період з грудня 2016 по червень 2018, які помилково сплачені на рахунок УДКСУ у Печерському районі ГУ ДКСУ, а які сплачені на належний рахунок у вказаний період, але з порушенням встановленого строку.
Також, пунктом 4.2 резолютивної частини ухвали витребувано у ТОВ "ХЕЛСІ ТРАДІШН" - належним чином засвідчені копії платіжних доручень (відсутніх у матеріалах справи) про сплату ЄСВ за періоди: квітень 2017 року, червень-грудень 2017 року та січень-червень 2018 року.
Головне управління Державної податкової служби у м. Києві 01.04.2025 через підсистему "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подало додаткові пояснення у справі, в яких останнє на виконання вимог ухвали суду від 10.03.2025 надало ІКП по ЄСВ платника ТОВ "ХЕЛСІ ТРАДІШН" за період з 01.01.2017 по 31.12.2018 та повідомило про відсутність ІКП по ЄСВ ТОВ "ХЕЛСІ ТРАДІШН" за 2016 рік (а.с.139-169).
ТОВ "ХЕЛСІ ТРАДІШН" направило через підсистему "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи додаткові пояснення у справі (а.с.170-219). Позивач, на виконання ухвали суду від 10.03.2025 надав копії платіжних доручень про сплату ЄСВ за періоди: квітень 2017 року, червень-грудень 2017 року та січень-червень 2018 року.
Суд, розглянувши у відповідності до вимог КАС України справу за правилами спрощеного позовного провадження, дослідивши в сукупності позовну заяву, відзиви на позов, відповідь на відзив, додаткові пояснення та докази, наявні в матеріалах цієї адміністративної справи, встановив такі обставини.
Як свідчить матеріали справи ТОВ "ХЕЛСІ ТРАДІШН" у період з грудня 2016 року по липень 2018 року сплачено до бюджету ЄСВ, а саме:
- згідно з випискою/особистим рахунком за 28/12/2016 сплачено ЄСВ 22,00% в сумі 10 295,50 грн за грудень 2016 року на рахунок ДПІ у Подільському районі ГУ Міндоходів у м. Києві, номер рахунку НОМЕР_1 (а.с.72-75);
- згідно з випискою/особистим рахунком за 08/02/2017 сплачено ЄСВ 22,00% в сумі 11 017,00 грн за січень 2017 року на рахунок ДПІ у Подільському районі ГУ Міндоходів у м. Києві, номер рахунку НОМЕР_1 (а.с.57);
- згідно з випискою/особистим рахунком за 10/03/2017 сплачено ЄСВ 22,00% в сумі 12 720,60 грн за лютий 2017 року на рахунок ДПІ у Подільському районі ГУ Міндоходів у м. Києві, номер рахунку НОМЕР_1 (а.с.58-59);
- згідно з випискою/особистим рахунком за 12/04/2017 сплачено ЄСВ 22,00% в сумі 16 326,66 грн за березень 2017 року на рахунок ДПІ у Подільському районі ГУ Міндоходів у м. Києві, номер рахунку НОМЕР_1 (а.с.60);
Про зарахування зазначених платежів по сплаті ЄСВ на рахунок ДПІ у Подільському районі ГУ Міндоходів у м. Києві за період з травня 2017 року по липень 2018 року свідчать також ІКП по ЄСВ ТОВ "ХЕЛСІ ТРАДІШН" за 2017 та 2018 роки (а.с.93-99, а.с.142-158).
Також, ТОВ "ХЕЛСІ ТРАДІШН" 06.02.2018 звернулося до начальника ДПІ у Подільському районі із заявою за вих.№180206-2, в якій повідомило, що платежі ЄСВ на суму 48 364,26 грн було помилково сплачено на невідповідний рахунок УДКСУ у Печерському районі ГУ ДКСУ замість Подільського та просило не накладати штрафні, або будь-які інші санкції на позивача за несплату платежів по ЄСВ (а.с.78).
Листом від 27.02.2018 №8651/10/26-15-13-09-13 ГУ ДФСУ у м. Києві позивачу повідомлено, що у разі сплати єдиного внеску відповідною категорією платників на невідповідний рахунок в інтегрованій картці платника виникає заборгованість з моменту настання зобов`язань, при цьому виникає ситуація, коли певні фонди соціального страхування недоотримують кошти після розподілу єдиного внеску. Таким чином, сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені Законом №2464-VI є недоїмкою та стягується з нарахуванням пені та застосуванням штрафів (а.с.80-81).
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з таких підстав та мотивів.
У відповідності до вимог пункту 3 частини 1 статті 244 КАС України, визначаючи яку правову норму слід застосувати до спірних правовідносин суд зазначає, що при вирішенні даної справи керується нормами Законів та підзаконних нормативно-правових актів в тій редакції, яка чинна на момент виникнення чи дії конкретної події, обставини і врегулювання відповідних відносин.
За змістом статті 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначає Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08 липня 2010 року №2464-VI.
Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 1 Закону №2464-VI єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.
Приписами пунктів 1 та 4 частини 2 статті 6 Закону №2464-VI встановлено, що платник єдиного внеску зобов`язаний, серед іншого своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок; подавати звітність та сплачувати до органу доходів і зборів за основним місцем обліку платника єдиного внеску у строки, порядку та за формою, встановленими центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом та фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування. У разі надсилання звітності поштою вона вважається поданою в день отримання відділенням поштового зв`язку від платника єдиного внеску поштового відправлення із звітністю.
Абзацом 1 частини 5 статті 9 Закону №2464-VI (в редакції чинні на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що сплата єдиного внеску здійснюється у національній валюті шляхом внесення відповідних сум єдиного внеску на рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів для його зарахування, крім єдиного внеску, який сплачується в іноземній валюті розташованими за межами України підприємствами, установами, організаціями (у тому числі міжнародними) за працюючих у них громадян України та громадянами України, які працюють або постійно проживають за межами України, відповідно до договорів про добровільну участь у системі загальнообов`язкового державного соціального страхування (далі - договір про добровільну участь).
За змістом абзацу 1 частини 6 статті 9 Закону №2464-VI для зарахування єдиного внеску в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, та його територіальних органах відкриваються в установленому порядку небюджетні рахунки відповідному органу доходів і зборів. Зазначені рахунки відкриваються виключно для обслуговування коштів єдиного внеску.
Єдиний внесок сплачується шляхом перерахування платником безготівкових коштів з його банківського рахунку (абзац 1 частини 7 статті 9 Закону №2464-VI).
Згідно з приписами абзацу 1 частини 8 статті 9 Закону №2464-VI (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4, 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця.
У відповідності до пункту 1 частини 10 статті 9 Закону №2464-VI днем сплати єдиного внеску вважається у разі перерахування сум єдиного внеску з рахунку платника на відповідні рахунки органу доходів і зборів - день списання банком або центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, суми платежу з рахунку платника незалежно від часу її зарахування на рахунок органу доходів і зборів.
Як передбачено абзацом 1 частини 1 статті 43 Бюджетного кодексу України (надалі, також БК України), при виконанні державного бюджету і місцевих бюджетів застосовується казначейське обслуговування бюджетних коштів. Державна казначейська служба України , діяльність якої спрямовується і координується через Міністра фінансів України, забезпечує казначейське обслуговування бюджетних коштів на основі ведення єдиного казначейського рахунку, відкритого у Національному банку України.
Частиною 5 статті 45 БК України регламентовано, що податки і збори (обов`язкові платежі) та інші доходи державного бюджету визнаються зарахованими до державного бюджету з дня зарахування на єдиний казначейський рахунок.
Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 13 Закону №2464-VI органи доходів і зборів мають право застосовувати фінансові санкції, передбачені цим Законом.
Згідно з пунктом 2 частини 11 статті 25 Закону №2464-VI орган доходів і зборів застосовує до платника єдиного внеску такі штрафні санкції, зокрема, за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.
Крім того, відповідно до частини 10 статті 25 Закону №2464-VI, на суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу.
Так, відповідач у відзиві на позовну заяву стверджує, що позивачем належним чином не виконувалися норми статті 9 Закону №2464-VI, а саме єдиний внесок за грудень 2016 року, січень грудень 2017 року, січень, квітень, червень 2018 року сплачено з порушенням законодавчо встановленого строку (зворотній бік а.с.91 - а.с.92).
за 08.02.2017 (а.с.57), за 10.03.2017 (а.с.58-59), за 12.04.2017 (а.с.60).
Згідно з пунктом 9 Порядку зарахування в рахунок майбутніх платежів єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування або повернення надміру та/або помилково сплачених коштів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 16.01.2016 №6 (що був чинним на момент виникнення спірних правовідносин) у разі помилкової сплати сум єдиного внеску та/або сум застосованих фінансових санкцій на рахунок 3719 органу доходів і зборів, в якому Платник не перебуває на обліку, розрахунковий документ на перерахування таких Коштів на відповідний рахунок 3719 органу доходів і зборів, у якому Платник перебуває на обліку, оформлюється підрозділом органу доходів і зборів, відповідальним за ведення фінансово-економічної роботи та бухгалтерського обліку, нижчого рівня за заявою Платника та передається управлінню (відділенню) Казначейства не пізніше двох робочих днів з дня надходження Висновку.
Отже, вищезазначені штрафні санкції застосовуються у разі несплати (неперерахування) або несвоєчасної сплати (несвоєчасного перерахування) єдиного внеску, а не у випадку помилково сплачених сум єдиного внеску на невідповідний рахунок. Здійснення помилки під час перерахування узгодженої суми грошового зобов`язання до державного бюджету має кваліфікуватися як дія, хоча й помилкова. Відтак, дії, які не містять ознак бездіяльності платника податків при сплаті узгодженої суми грошового зобов`язання, не можуть слугувати підставою для застосування штрафів.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 21.02.2018 у справі №813/1008/16.
Суд зазначає, що підставою для відповідальності є саме несплата чи несвоєчасна сплата, а не помилково сплачених сум єдиного внеску на невідповідний рахунок, а отже наявні платіжні доручення підтверджують вчасне виконання позивачем обов`язку зі сплати єдиного внеску.
Таким чином, суд вважає, що позивачем у період з грудня 2016 року по квітень 2017 року зобов`язання зі сплати єдиного внеску за грудень 2016 року березень 2017 року виконані вчасно, у встановлені Законом терміни для такої сплати, а помилка при зазначенні невідповідного рахунку 3719, не може слугувати підставою для застосування до позивача штрафних санкцій та нарахування пені за несвоєчасне перерахування ЄСВ.
В той же час, суд зазначає, що згідно з оскаржуваним рішення до ТОВ "ХЕЛСІ ТРАДІШН" застосовано штраф у розмірі 48 787,90 грн та нараховано пеню у розмірі 12 683,50 за несплату (неперерахування) несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску за період з 21.01.2017 до 23.07.2018, стосовно чого суд зазначає наступне.
Як вже зазначалося судом вище по тексту судового рішення, у відповідності до абзацу 1 частини 8 статті 9 Закону №2464-VI (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4, 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця.
У відповідності до відомостей ІКП по ЄСВ ТОВ "ХЕЛСІ ТРАДІШН" за 2018 рік кошти по сплаті ЄСВ за червень 2018 року зараховано на рахунок ДПІ у Подільському районі ГУ Міндоходів у м. Києві 23.07.2018 (а.с.149).
Пунктом 1.24 статті 1 Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" від 05.04.2001 №2346-III (чинний на момент виникнення спірних правовідносин) (надалі, також Закон №2346-III) визначено, що переказом коштів є рух певної суми коштів з метою її зарахування на рахунок отримувача або видачі йому у готівковій формі. Ініціатор та отримувач можуть бути однією і тією ж особою.
Відповідно до пункту 1.15 статті 1 цього Закону №2346-III ініціатор це особа, яка на законних підставах ініціює переказ коштів шляхом формування та/або подання відповідного документа на переказ або використання електронного платіжного засобу.
Згідно з пунктом 22.4 статті 22 Закону №2346-III під час використання розрахункового документа ініціювання переказу є завершеним для платника з дати надходження розрахункового документа на виконання до банку платника.
Банки мають забезпечувати фіксування дати прийняття розрахункового документа на виконання.
Пунктом 1.29 статті 1 Закону №2346-III передбачено, що проведення переказу коштів є обов`язковою функцією, що має виконувати платіжна система.
Згідно з пунктом 8.1 статті 8 Закону №2346-III банк зобов`язаний виконати доручення клієнта, що міститься в розрахунковому документі, який надійшов протягом операційного часу банку, в день його надходження.
У разі надходження розрахункового документа клієнта до обслуговуючого банку після закінчення операційного часу банк зобов`язаний виконати доручення клієнта, що міститься в цьому розрахунковому документі, не пізніше наступного робочого дня.
Відповідальність банків при здійсненні переказу визначається положеннями статті 32 Закону №2346-III, якою передбачено право отримувача на відшкодування банком, що обслуговує платника, шкоди, заподіяної йому внаслідок порушення цим банком строків виконання документа на переказ.
За правилами пункту 129.6 статті 129 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) за порушення строку зарахування податків до бюджетів або державних цільових фондів, установлених Законом України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні", з вини банку або органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, такий банк/орган сплачує пеню за кожний день прострочення, включаючи день сплати, та штрафні санкції у розмірах, встановлених цим Кодексом, а також несе іншу відповідальність, встановлену цим Кодексом, за порушення порядку своєчасного та повного внесення податків, зборів, платежів до бюджету або державного цільового фонду. При цьому платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі таких податків, зборів та інших платежів до бюджетів та державних цільових фондів, включаючи нараховану пеню або штрафні санкції.
Наведені законодавчі приписи дають підстави для висновку про те, що обов`язок платника зі сплати податку/збору слід вважати виконаним з дати подання до обслуговуючого банку платіжного доручення на перерахування до бюджету грошових коштів з рахунку платника в банку за наявності в нього достатнього грошового залишку на день платежу.
При цьому платник не несе відповідальності за дії банківських та кредитних установ, які беруть участь у багатостадійному процесі сплати та перерахування податків/зборів до бюджету.
Тобто за наявності в платника відповідних доказів, що підтверджують виконання усіх передбачених законодавством умов для визнання його добросовісним платником, обов`язок зі сплати відповідної суми податкового (грошового) зобов`язання слід визнати виконаним, незалежно від фактичного зарахування платежу до бюджетної системи України.
Суд наголошує, що платіжна інструкція кредитного переказу коштів була сформована саме 19.07.2018 (а.с.217), тобто в межах строку визначеного абзацом 1 частини статті 9 Закону №2464-VI.
Таким чином, суд переконаний, що несвоєчасне прийняття до виконання банківською установою платіжної операції, не може слугувати підставою для застосування до позивача штрафних санкцій та нарахування пені за несвоєчасне перерахування ЄСВ.
Отже, враховуючи встановлені судом обставини, що підтверджуються належними доказами ТОВ "ХЕЛСІ ТРАДІШН" несвоєчасно сплачено ЄСВ тільки за травень 2017 року, січень 2018 року та за квітень 2018 року, в той час як оскаржуване рішення винесено за несплату (неперерахування) несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску за період з 21.01.2017 до 23.07.2018.
Щодо вимоги про зобов`язання начальника відділу адміністрування єдиного внеску з юридичних осіб управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФСУ у м. Києві Черняєва В.С. у порядку статті 382 КАС України подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення, суд зазначає таке.
Судовий контроль за виконанням судових рішень в адміністративних справах здійснює суд, який розглянув справу як суд першої інстанції. Суд може здійснювати судовий контроль за виконанням судового рішення у порядку, встановленому статтями 287, 382-382-3 і 383 цього Кодексу (стаття 382-1 КАС України).
За приписами абзацу 1 частини 1 статті 382 КАС України суд, який розглянув адміністративну справу як суд першої інстанції і ухвалив судове рішення, за письмовою заявою особи, на користь якої ухвалено судове рішення і яка не є суб`єктом владних повноважень, або за власною ініціативою може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.
Відповідно до частини 1 статті 382-1 КАС України суд розглядає заяву про зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення (крім заяви, передбаченої частиною 5 статті 382 цього Кодексу) протягом десяти днів з дня її надходження в порядку письмового провадження, а за ініціативою суду чи клопотанням заявника - у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду, не перешкоджає судовому розгляду.
Згідно з частиною 2 статті 382-1 КАС України за наслідками розгляду заяви суд постановляє ухвалу про її задоволення або відмову у задоволенні та зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.
У рішенні від 30.06.2009 за №16-рп/2009 Конституційний Суд України зазначив, що метою судового контролю є своєчасне забезпечення захисту та охорони прав і свобод людини і громадянина, та наголосив, що виконання всіма суб`єктами правовідносин приписів, викладених у рішеннях суду, які набрали законної сили, утверджує авторитет держави як правової (абзац 1 підпункт 3.2 пункту 3, абзац 2 пункту 4 мотивувальної частини).
Виконання рішення, винесеного будь-яким судом, має розглядатись як невід`ємна частина судового процесу для цілей статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Також у рішенні Європейського суду з прав людини від 19.03.1997 у справі "Горнсбі проти Греції" суд підкреслив, що виконання рішення, ухваленого будь яким судом, має розцінюватись як невід`ємна частина судового розгляду. Здійснення права на звернення до суду з позовом стосовно його прав та обов`язків цивільного характеру було б ілюзорним, якби внутрішня правова система допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося б на шкоду однієї зі сторін (пункт 40).
Правовий інститут контролю за виконанням рішення суду, механізм якого унормований у тому числі і приписами статей 381-1 382-2 КАС України, підлягає застосуванню виключно у разі наявності протиправних рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень щодо виконання рішення суду, що порушує права та законні інтереси позивача. Застосування судом до суб`єкта владних повноважень заходів процесуального впливу можливе виключно у випадку встановлення факту невиконання таким суб`єктом владних повноважень дій зобов`язального характеру, визначених рішенням суду на користь особи-позивача, що має бути підтверджено відповідними доказами.
Застосування статті 382 КАС України має на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставою застосування цієї статті є саме невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи - позивача та обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з невиконанням судового рішення в цій справі.
Суд зазначає, що у даній адміністративній справі відсутні позовні вимоги зобов`язального характеру, які б мали на меті зобов`язували начальника відділу адміністрування єдиного внеску з юридичних осіб управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФСУ у м. Києві чи ГУ ДФСУ у м. Києві вчинити певні дії чи утриматись від вчинення певних дій.
Окрім цього суд наголошує, що відповідно до частини 2 статті 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.
Разом з тим, на переконання суду, вимога про встановлення судового контролю, що заявлена у складі позовної заяви, є передчасною, оскільки:
- станом на дату ухвалення рішення у справі таке рішення ще може бути оскаржене у судах апеляційної і касаційної інстанцій та не набрало законної сили;
- стадія виконання такого рішення не настала;
- відсутні докази фактичного невиконання рішення чи ухилення відповідача від його виконання.
Таким чином, суд не вбачає правових підстав для встановлення судового контролю на стадії ухвалення рішення відповідно до положень статті 382 КАС України.
Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують.
Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.
В силу статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відтак, з урахуванням зазначеного вище по тексту судового рішення, суд, на підставі наданих доказів та системного аналізу положень законодавства України, дійшов висновку про те, що позовні вимоги ТОВ "ХЕЛСІ ТРАДІШН" підлягають задоволенню в повному обсязі.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд зазначає, що відповідно до частини 1 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Доказів понесення сторонами будь-яких інших витрат, пов`язаних з розглядом справи суду не надано.
Враховуючи те, що спірні правовідносини виникли з Головним управлінням Державної фіскальної служби України у м. Києві, правонаступником якого є Головне управління Державної податкової служби у м. Києві, то з останнього підлягають стягненню за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача понесені ним судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 1762,00 гривні.
На підставі статті 1291 Конституції України, керуючись статтями 241-246, 255, 262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Позов задовольнити повністю.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (код ЄДРПОУ - 44116011) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ХЕЛСІ ТРАДІШН" (код ЄДРПОУ - 40011601) сплачену суму судового збору, що становить 1762,00 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) гривні 00 копійок.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "ХЕЛСІ ТРАДІШН", адреса: вул. Сирецька, буд, 28/2 м. Київ, 04070, ;

відповідач: Головне управління Державної податкової служби у м. Києві: вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116, .

Суддя /підпис/ Тимощук О.Л.