Справа № 480/10307/24
Суддя: А.О. Чеснокова
Дата ухвалення: 2025-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

. 30 липня 2025 року м. ПолтаваСправа № 480/10307/24

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Чеснокової А.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Сумський окружний адміністративний суд про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області, в якій просить визнати протиправним та скасувати наказ Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області від 18.11.2024 № 109 "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ".

В обґрунтування позовних вимог позивач посилалася на те, що наказом ТУ ДСА в Сумській області від 18.11.2024 № 109 "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 " на позивачку накладено стягнення у вигляді догани за дисциплінарний проступок, передбачений п.5 ч.2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», який полягає у невиконанні посадових обов`язків із здійснення контролю за дотриманням працівниками апарату суду посадових інструкцій, положень про структурні підрозділи апарату суду (п.5 посадової інструкції), недодержання вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції (неповідомлення про реальний конфлікт інтересів і вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів), нездійснення належного контролю за виконанням провідним спеціалістом сектору правового забезпечення та взаємодії зі ЗМІ свої посадових обов`язків щодо підготовки правового висновку та подання апеляційної скарги (судом не було подано апеляційну скаргу на рішення від 24.01.2024 по справі № 480/8900/20, чим порушено вимоги підпункту 8 пункту 9 Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України) і не забезпечення його участі у розгляді апеляційної скарги по цій справі, поданої ТУ ДСА України в Сумській області. З даним наказом позивачка не згодна, оскільки законодавство у сфері запобігання і протидії корупції жодним чином не порушувала, службову дисципліну також не порушувала, вважає наказ таким, що не відповідає фактичним обставинам справи, упередженим, необ`єктивним, протиправним, прийнятим безпідставно, по надуманим мотивам, таким, що не відповідає чинному законодавству України та антикорупційному законодавству, в зв`язку з чим підлягає скасуванню.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 05.12.2024 заяву про самовідвід судді Прилипчука О.А. задоволено.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 06.04.2024 заяву про самовідвід судді Гелети С.М. задоволено.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 09.12.2024 заяву про самовідвід судді Соп`яненка О.В. задоволено.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 11.12.2024 заяву про самовідвід судді Глазька С.М. задоволено.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 16.12.2024 заяву про самовідвід судді Сидорука А.І. задоволено.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 19.12.2024 заяву про самовідвід судді Кравченко Є.Д. задоволено.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 25.12.2024 заяву про самовідвід судді Осчпової О.М. задоволено.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 27.12.2024 заяву про самовідвід судді Опімах Л.М. задоволено.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 30.12.2024 заяву про самовідвід судді Шаповала М.М. задоволено.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 02.01.2025 заяву про самовідвід судді Кунець О.М. задоволено.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 03.01.2025 заяву про самовідвід судді Воловика С.В. задоволено.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 08.01.2025 заяву про самовідвід судді Шевченко І.Г. задоволено.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 13.01.2025 заяву про самовідвід судді Савицької Н.В. задоволено.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 15.01.2025 заяву про самовідвід судді Павлічек В.О. задоволено.

Розпорядженням голови Сумського окружного адміністративного суду від 16.01.2025 № 1 зобов`язано в.о. начальника відділу документального забезпечення Батуринця Б.Д. надіслати адміністративну справу № 480/10307/24 на розгляд Полтавського окружного адміністративного суду, як найбільш територіально наближеного, з огляду на неможливість автоматизованого розподілу цієї судової справи між суддями Сумського окружного адміністративного суду.

Матеріали справи № 480/10307/24 надійшли до Полтавського окружного адміністративного 28.01.2025 та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями в цей же день передані на розгляд судді Чесноковій А.О.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 03.02.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 31.03.2025 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Сумський окружний адміністративний суд.

11 березня 2025 року до суду надійшов відзив Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області, у якому його представник відповідача наполягає на тому, що спірний наказ винесений ТУ ДСА в Сумській області відповідно до вимог чинного законодавства. Підставою для застосування до позивачки дисциплінарного стягнення послугувала інформація про неналежне виконання керівником апарату суду своїх посадових обов`язків, яка викладенні в поданні голови суду від 25.06.2024 № 03-20/13446/24 про накладення дисциплінарного стягнення до керівника апарату суду. За результатами розгляду подання відповідачем встановлений факт невиконання посадових обов`язків ОСОБА_1 із здійснення контролю за дотриманням працівниками апарату суду посадових інструкцій, положень про структурні підрозділи апарату суду, нездійснення належного контролю Недайхліб К.І. за виконанням провідним спеціалістом сектору правового забезпечення та взаємодії зі ЗМІ Трегубовим О.В. своїх посадових обов`язків щодо підготовки правового висновку та подання апеляційної скарги (судом не було подано апеляційну скаргу на рішення від 24.01.2020 по справі № 480/8900/20) і не забезпечення його участі у розгляд апеляційної скарги по цій справі, поданої ТУ ДСА України в Сумській області. В зв`язку з чим відповідач вважає що вина ОСОБА_1 в допущеному дисциплінарному проступку, а саме невиконанні посадових обов`язків, є повністю доведеною.

17 березня 2025 року до суду надійшла відповідь на відзив, в якій позивач заперечувала доводи відповідача, зазначаючи, що у неї був відсутній конфлікт інтересів, в зв`язку з чим вона не зобов`язана була повідомляти про наявність реального конфлікту інтересів та вживати заходи щодо врегулювання реального конфлікту інтересів. Більш того, як зазначає позивач, згідно з текстом наказу начальника ТУ ДСА в Сумській області В. Кібця від 18 листопада 2024 року № 109 «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » її притягнуто до дисциплінарної відповідальності за «дисциплінарний проступок, передбачений п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», вчинений ОСОБА_1 , а саме: невиконання посадових обов`язків ОСОБА_1 із здійснення контролю за дотриманням працівниками апарату суду посадових інструкцій, положень про структурні підрозділи апарату суду (п. 5 посадової інструкції), не додержання вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції (не повідомлення про реальний конфлікт інтересів і вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів), не здійснення належного контролю ОСОБА_1 за виконанням провідним спеціалістом сектору правового забезпечення та взаємодії зі ЗМІ суду своїх посадових обов`язків щодо підготовки правового висновку та подання апеляційної скарги (судом не було подано апеляційну скаргу на рішення від 24 січня 2020 року по справі № 480/8900/20, чим порушено вимоги підпункту 8 пункту 9 Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України від 08.07.2010 №2456-VI) і не забезпечення його участі у розгляді апеляційної скарги по цій справі, поданої ТУ ДСА України в Сумській області.

Таким чином, оскільки не повідомлення про наявність реального конфлікту інтересів, прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів визнається правопорушенням пов`язаним з корупцією, за яке існує адміністративна відповідальність то і кваліфікувати дії особи в цій ситуації має спеціально уповноважений орган, яким не являється ні голова суду, ні дисциплінарна комісія ТУ ДСА в Сумській області ні начальник ТУ ДСА в Сумській області. В зв`язку з чим у відповідача були відсутні повноваження застосовувати до позивачки будь-яке стягнення.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 21 березня 2025 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Сумський окружний адміністративний суд.

10 квітня 2025 року до суду надійшли письмові пояснення третьої особи, в яких третя особа підтримала позицію відповідача та зазначила, що обов`язок керівника апарату суду контролювати дотримання особою, яка уповноважена представляти інтереси СОАС у судових спорах, своїх посадових інструкцій та інших актів. При цьому керівник апарату суду приймає кінцеве рішення, зокрема, щодо подання чи неподання апеляційної скарги у справах, у яких СОАС є учасником. Крім того, третя особа зазначила, що доводи позивача на те, що її не було ознайомлено з Положенням про порядок ведення претензійної та позовної роботи в Сумському окружному адміністративному суді не заслуговують уваги та не звільняють останню від виконання приписів цього Положення, оскільки воно є локальним актом, який врегульовує діяльність суду, а керівник апарату суду зобов`язаний в силу своїх повноважень знати і виконувати такі акти. Тобто, з моменту призначення на посаду керівника апарату суду, ОСОБА_1 зобов`язана була самостійно вжити заходів щодо ознайомлення з нормативними та локальними актами, які регулюють діяльність Сумського окружного адміністративного суду.

09 червня 2025 року до суду надійшли додаткові пояснення від ОСОБА_1 , в яких позивачка зазначила, що голова СОАС неодноразово направляв до ТУ ДСА в Сумській області подання щодо притягнення позивачку до відповідальності за порушення законодавства з питань запобігання корупції в частині невжиття заходів щодо недопущення виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів, неповідомлення про наявність реального конфлікту інтересів, прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів та невжиття заходів щодо врегулювання реального конфлікту інтересів при розгляді адміністративних справ №480/8900/20, №480/1452/24, №480/2443/24, №480/3072/24, в яких ОСОБА_1 є позивачкою до Сумського окружного адміністративного суду щодо захисту її прав в зв`язку з проходженням державної служби. Наказами №106, №107, №108 від 18 листопада 2024 року начальник ТУ ДСА в Сумській області ОСОБА_2 закрив дисциплінарні провадження. Проте, лише дисциплінарна комісія під головуванням Петренка І.В. вирішила, що в діях позивачки наявне діяння, пов`язане з корупцією. Крім того, позивачка заперечувала проти долучення як доказу, пояснень головного спеціаліста з забезпечення договірної ТУ ДСА в Сумській області ОСОБА_3 від 28 травня 2025 року за №335, оскільки ці пояснення були надані вже під час розгляду справи у суді після судового засідання, на якому позивачка наголосила про порушення процедури розгляду подання дисциплінарною комісією ТУ ДСА у Сумській області.

В підготовчому судовому засіданні 30 квітня 2025 року постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

В судових засіданнях позивач підтримала позовні вимоги, викладені в позові, у відповіді на відзив та додаткових письмових поясненнях.

Відповідач та третя особа заперечували проти задоволення позовних вимог з підстав, зазначених у відзиві та письмових пояснень третьої особи.

В судовому засідання 21 липня 2025 року була оголошена перерва в зв`язку з повітряною тривогою, після закінчення якої сторони в учасники справи не з`явилися, від всіх сторін надійшли клопотання про розгляд справи у порядку письмового провадження, без участі представників.

Відтак, суд вирішив розглянути справу за правилами загального позовного провадження у письмовому провадженні.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось на підставі частини 4 статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України.

Дослідивши докази і пояснення сторін, суд встановив наступні обставини та спірні правовідносини.

ОСОБА_1 обіймає посаду керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду.

Як свідчать матеріали справи, на цій посаді ОСОБА_1 було поновлено 29 січня 2024 року на виконання рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 24 січня 2024 року у справі № 480/8900/24.

Наказом ТУ ДСА у Сумській області № 109 від 18 листопада 2024 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » застосовано до керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани /т.1 а.с.12-зворотній бік-15/.

Підставою для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани слугувало подання дисциплінарної комісії ТУ ДСА України в Сумській області від 06 листопада 2024 року, подання голови Сумського окружного адміністративного суду С. Воловика від 18 листопада 2024 року № 03-20/22942/24.

Як свідчать матеріали справи, голова Сумського окружного адміністративного суду С.В.Воловик звернувся до ТУ ДСА України в Сумській області з поданням від 25 червня 2024 року № 03-20/13446/24, в якому просив притягнути ОСОБА_1 до відповідальності за порушення законодавства з питань запобігання корупції, у зв`язку з порушенням керівником апарату суду Закону України «Про запобігання корупції» в частині невжиття заходів щодо недопущення виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів, неповідомлення про наявність реального конфлікту інтересів, прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів та невжиття заходів щодо врегулювання реального конфлікту інтересів/т.1 а.с.21-22/.

За результатами розгляду вищезазначеного подання, ТУ ДСА України в Сумській області було порушено дисциплінарне провадження щодо керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 . За наслідками розгляду дисциплінарного провадження було винесено подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ТУ ДСА України в Сумській області 06 листопада 2024 року, в якому комісія прийшла до наступних висновків: в діях керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 по факту незабезпечення подання апеляційної скарг на рішення від 24 січня 2020 року по справі № 480/8900/20 та представництва інтересів у суді Сумського окружного адміністративного суду, мають місце ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого п.5 ч.2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», а саме невиконання посадових обов`язків. Враховуючи характер вчиненого дисциплінарного проступку, не усвідомлення провини, характеристику ОСОБА_1 , комісія внесла пропозицію та рекомендувала начальнику ТУ ДСА України в Сумській області ОСОБА_2 застосувати до керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 догану, як виду дисциплінарного стягнення, передбаченого п.2 ч.1 ст.66 Закону України «Про державну службу» /т.1 а.с.16 зворотній бік-а.с.20/.

За результатами розгляду подання, ТУ ДСА України в Сумській області на ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани за дисциплінарний проступок, передбачений п.5 ч.2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», а саме: невиконання посадових обов`язків ОСОБА_1 із здійснення контролю за дотриманням працівниками апарату суду посадових інструкцій, положень про структурні підрозділи апарату суду (п.5 посадової інструкції), недодержання вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції (не повідомлення про реальний конфлікт інтересів і вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів), не здійснення належного контролю ОСОБА_1 за виконанням провідним спеціалістом сектору правового забезпечення та взаємодії зі ЗМІ суду своїх посадових обов`язків щодо підготовки правового висновку та подання апеляційної скарги (судом не було подано апеляційну скаргу на рішення від 24.01.2024 по справі № 480/8900/20, чим порушено вимоги підпункту 8 пункту 9 Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України) і не забезпечення його участі у розгляді апеляційної скарги по цій справі, поданої ТУ ДСА України в Сумській області.

Позивач не погодилася з правомірністю накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани та обґрунтованістю спірного наказу, а тому звернулася до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд дійшов наступного висновку.

Як вже встановлено судом, ОСОБА_1 обіймає посаду керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду, яка відповідно до ст. 6 Закону України "Про державну службу" відноситься категорії "Б" посад державної служби.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України від 10.12.2015 №889-VIII "Про державну службу" (надалі - Закон №889-VIII).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1 Закону №889-VIII, державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема, щодо забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів, забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг, здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства, управління персоналом державних органів, реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.

Основні права державного службовця визначає стаття 7 Закону №889-VIII, згідно з приписами якої державний службовець має право, зокрема, на повагу до своєї особистості, честі та гідності, справедливе і шанобливе ставлення з боку керівників, колег та інших осіб, чітке визначення посадових обов`язків, оплату праці залежно від займаної посади, результатів службової діяльності, стажу державної служби, рангу та умов контракту про проходження державної служби (у разі укладення), оскарження в установленому законом порядку рішень про накладення дисциплінарного стягнення, звільнення з посади державної служби, а також висновку, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання його службової діяльності.

Приписами статті 8 Закону №889-VIII визначені основні обов`язки державного службовця, у відповідності з якою державний службовець зобов`язаний, зокрема, дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки, забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів, виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Порядок організації роботи апарату Сумського окружного адміністративного суду визначений Положенням про апарат Сумського окружного адміністративного суду, затвердженим Рішенням зборів суддів Сумського окружного адміністративного суду № 3 від 19.03.2021 /т.1 а.с.67/.

Пунктами 6, 7 розділу IV Положення передбачено, що керівник апарату суду призначає на посаду та звільняє з посади працівників апарату суду, застосовує до них заохочення та накладає дисциплінарні стягнення. Керівнику апарату суду безпосередньо підпорядковані заступники керівника апарату суду, керівники структурних підрозділів апарату суду, посадові особи, які виконують окремі функції в разі недоцільності утворення структурного підрозділу.

Згідно з п. 8 Розділу IV Положення про апарат Сумського окружного адміністративного суду, керівник апарату Сумського окружного адміністративного суду, зокрема, здійснює безпосереднє керівництво апаратом суду, забезпечує організацію роботи структурних підрозділів суду, працівників апарату суду, їх взаємодію у виконанні завдань, покладених на апарат тощо.

Мета посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду визначена у посадовій інструкції, що затверджена начальником ТУ ДСА в Сумській області 10 листопада 2023 року, як належне організаційне забезпечення суду, суддів і судового процесу, функціонування автоматизованої системи документообігу суду, автоматизованого розподілу справ між суддями (до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи), а також згідно із законодавством - належний рівень службової та трудової дисципліни в апараті суду /т.1 а.с.71 зворотній бік 73/.

Відповідно до основних посадових обов`язків, визначених посадовою інструкцією, керівник апарату суду, крім іншого, вживає заходів для забезпечення належних умов діяльності суду, збирає і узагальнює пропозиції до проєкту плану роботи суду, складає проєкти планів роботи суду, контролює виконання відповідних розділів плану роботи суду, організовує проведення зборів суддів, оперативних нарад та інформує збори суддів про свою діяльність, виконує рішення зборів суддів щодо організаційного забезпечення діяльності суду, виконує доручення голови суду та його заступника.

Відповідно до п. 5 посадової інструкції керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду керівник апарату суду, з-поміж іншого, затверджує положення про структурні підрозділи і посадові інструкції працівників апарату суду та здійснює контроль за дотриманням працівниками апарату суду посадових інструкцій, положень про структурні підрозділи апарату суду, положення про апарат суду, виконавської та службової дисципліни працівниками апарату суду, Правил внутрішнього трудового розпорядку, правил поведінки працівника суду, Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, правил техніки безпеки, вимог законів України «Про охорону праці», «Про захист персональних даних», Про запобігання корупції» та вимог інших документів, які регламентують роботу суду.

Згідно з п.9 посадової інструкції керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду, керівник апарату суду, в тому числі, здійснює повноваження керівника державної служби відповідно до Закону України «Про державну службу» та виконує інші функції, пов`язані із забезпеченням діяльності суду.

Так, Положенням про апарат Сумського окружного адміністративного суду, затвердженого рішенням зборів суддів № 3 від 19.03.2021, передбачено, що у складі суду, окрім інших, діє сектор правового забезпечення та взаємодії зі ЗМІ /п.2 Положення/.

Відповідно до п.2.3 Положення сектор правового забезпечення та взаємодії зі ЗМІ очолює завідувач сектору. Завідувач сектору також є прессекретарем суду. До сектору входить провідний спеціаліст.

Основним завданням сектору правового забезпечення та взаємодії зі ЗМІ, згідно з Положенням, затвердженим наказом керівника апарату суду № 19-ОД від 19.03.2021, зокрема є належна організація і виконання договірної, претензійної та позовної роботи суду (пункт 2.2) /т.1. а.с.57 зворотній бік-59/.

Організація ведення претензійно-позовної роботи врегульовується Положенням про порядок ведення претензійної - позовної роботи в Сумському окружному суді, затвердженим наказом №30 ОД від 01.08.2023 року /т.1 а.с.64-66/.

Відповідно до п. 1.5. вказаного Положення, відповідальною особою за ведення претензійно-позовної роботи у Сумському окружному адміністративному суді є провідний спеціаліст сектору правового забезпечення та взаємодії зі ЗМІ. У разі тривалої відсутності провідного спеціаліста сектору правового забезпечення та взаємодії зі ЗМІ (більше 14 календарних днів), відповідальною особою є завідувач сектору правового забезпечення та взаємодії зі ЗМІ або працівник апарату, визначений наказом керівника апарату суду. Відповідальна особа за ведення претензійно-позовної роботи підпорядковується безпосередньо керівнику апарату суду.

Організація ведення позовної роботи унормована розділом 3 Положення. За змістом цього розділу, позовна робота, у тому числі підготовка матеріалів для подання позовів, апеляційних та касаційних скарг, відзивів (заперечень) на них, інших документів процесуального характеру, а також представлення у встановленому законодавством порядку інтересів Суду у судах під час розгляду правових питань і спорів здійснюється відповідальною особою за ведення претензійно-позовної роботи (пункт 3.1.1.).

Позов пред`являється у випадку порушення прав та законних інтересів Суду.

Відповідальна особа за ведення претензійно-позовної роботи зобов`язана надати правову оцінку позовним документам, переданим їй відповідним підрозділом, щодо їх обґрунтованості та законності.

Підготовлена позовна заява візується відповідальною особою за ведення претензійно-позовної роботи та підписується керівником апарату суду або підписується відповідальною особою власноручно в межах наданих повноважень. (пункти 3.2.1., 3.2.2., 3.2.5. Положення)

Апеляційні та касаційні скарги, заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими та виключними обставинами, оформлюються і подаються в терміни та в порядку, передбаченому процесуальним законодавством України.

З метою вирішення питання щодо подання апеляційних, касаційних скарг, заяв про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, відповідальна особа за ведення претензійно-позовної роботи здійснює аналіз судового рішення що підлягає оскарженню чи перегляду, а також аналіз судової практики вирішення спорів у подібних правовідносинах.

За результатами проведеного аналізу, відповідальною особою за ведення претензійно-позовної роботи складається правовий висновок у якому вказуються обставини справи, нормативне обґрунтування та правові підстави для наявності/відсутності подання апеляційної чи касаційної скарги або заяви про перегляд рішення за нововиявленими чи виключними обставинами.

У разі висновків про наявність підстав для апеляційного чи касаційного оскарження або подання заяви про перегляд рішення за нововиявленими чи виключними обставинами, відповідальна особа за ведення претензійно-позовної роботи готує проєкт відповідного процесуального документу (апеляційної/касаційної скарги, заяви про перегляд рішення за нововиявленими/виключними обставинами), який має відповідати вимогам процесуального законодавства.

Підготовлений проєкт відповідного процесуального документу (апеляційної/касаційної скарги, заяви про перегляд рішення за нововиявленими/виключними обставинами) візується відповідальною особою за ведення претензійно-позовної роботи та передається на підпис керівнику апарату суду. Кінцеве рішення щодо подання чи неподання апеляційної/касаційної скарги або заяви про перегляд рішення за нововиявленими чи виключними обставинами, приймається керівником апарату суду (пункти 3.2.11 - 3.2.15. Положення).

Предмет спору у цій справі зводиться до з`ясування питання наявності / відсутності підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII.

Питання дисциплінарної та матеріальної відповідальність державних службовців врегульовано розділом VІІ Закону №889-VIII.

Так, за змістом статті 61 Закону №889-VIII, службова дисципліна забезпечується шляхом:

1) дотримання у службовій діяльності вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби та виконання правил внутрішнього службового розпорядку;

2) формування керівником державної служби у підпорядкованих державних службовців високих професійних якостей, сумлінного ставлення до виконання своїх посадових обов`язків, поваги до прав і свобод людини і громадянина, їхньої честі та гідності, а також до держави, державних символів України;

3) поєднання керівниками усіх рівнів методів переконання, виховання і заохочення із заходами дисциплінарної відповідальності щодо підпорядкованих державних службовців;

4) поєднання повсякденної вимогливості керівників до підпорядкованих державних службовців з постійною турботою про них, виявленням поваги до їхньої честі та гідності, забезпеченням гуманізму та справедливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 64 Закону №889-VIII, за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Як свідчить зміст спірного наказу, юридичною підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII, тобто - невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Як свідчать матеріали справи, фактичною підставою для притягнення до відповідальності позивачки слугував висновок дисциплінарної комісії, згідно якого характер дисциплінарного проступку ОСОБА_1 виражений: у невиконанні посадових обов`язків, не врегулюванні конфлікту інтересів, не повідомлення безпосереднього керівника про наявність у неї реального конфлікту інтересів, прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів (не вжито заходів на подання апеляційної скарги Сумським окружним адміністративним судом, в якому керівник апарату є керівником державної служби та контролює роботу апарату суду. В той же час приймає участь в цій справі, як ОСОБА_1 , позовні вимоги, якої стягнути з Сумського окружного адміністративного суду кошти в сумі 836716 гри. 34 коп, які не були закладені в бюджет Сумського окружного адміністративного суду на 2024 рік, що є порушенням підпункту 8 пункту 9 Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України від 08.07.2010 №2456-УІ). Неповідомлення про реальний конфлікт інтересів є правопорушенням яке пов`язане з корупцією та є правопорушенням з формальним складом (в розуміння з Закону України «Про запобігання корупції»), а не подання апеляційної скарги на рішення суду, що передбачає списання коштів за видатками, бюджетні призначення щодо яких не визначені законом про Державний бюджет України на 2024 рік, призведе або може призвести до перевантаженню бюджету, або його невиконання в повному обсязі (видатки на 2024 року на ці потреби не передбачені).

Як зазначено у поданні голови Сумського окружного адміністративного суду С.В. Воловика від 25 червня 2024 року № 03-20/13446/24, у зв`язку з прийняттям судом рішення по справі № 480/8900/20 від 24 січня 2024 року, яким поновлено ОСОБА_1 на посаді керівника апарату СОАС, у Сумського окружного адміністративного суду виникло право оскаржити це рішення в апеляційному порядку відповідно до вимог процесуального законодавства. Водночас, особами які мають право представляти інтереси суду в апеляційній інстанції, підписувати та подавати відповідні процесуальні документи є провідний спеціаліст сектору правового забезпечення та взаємодії зі ЗМІ, який призначається на посаду та підпорядковується керівнику апарату суду, та сам керівник апарату суду. При цьому, кінцеве рішення щодо подання чи неподання апеляційної скарги, приймається саме керівником апарату суду. Таким чином, з моменту поновлення ОСОБА_1 на посаді керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду, у неї виникла суперечність між її приватним інтересом (набрання рішенням від 24.01.2024 по справі № 480/8900/20 законної сили та залишення на посаді керівника апарату суду) і службовими та представницькими повноваженнями (прийняття рішення про подання апеляційної скарги). Незважаючи на виникнення реального конфлікту інтересів, ОСОБА_1 жодного заходу, направленого на його врегулювання не вжила, вказівок щодо підготовки правового висновку та апеляційної скарги провідному спеціалісту сектору правового забезпечення щодо взаємодії зі ЗМІ не надавала. Так само, не надавались вказівки і щодо участі представника в засіданні суду апеляційної інстанції, призначеному за скаргою ТУ ДСА у Сумській області. Як наслідок, апеляційна скарга Сумським окружним адміністративним судом на рішення від 24.01.2020 по справі № 480/8900/20 не подавалась, участь у розгляді апеляційної скарги ТУ ДСА України у Сумській області представник Сумського окружного адміністративного суду не приймав. Лише 24.05.2024 керівником апарату суду Недайхліб К.І. на повістці про виклик до апеляційного суду була проставлена резолюція « ОСОБА_4 . Для подальших дій». Тобто, фактично, керівник апарату суду прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів. На виконання вказаної резолюції, провідним спеціалістом сектору правового забезпечення та взаємодії зі ЗМІ, який підпорядкований керівнику апарату суду, 30.05.2024 був поданий відзив на апеляційну скаргу по справі № 480/8900/20, у якому Сумський окружний адміністративний суд не висловив свою позицію щодо погодження чи не погодження з вимогами апеляційної скарги ТУ ДСА України в Сумській області, а зазначив, що при вирішенні апеляційної скарги покладається на розсуд апеляційного суду. В зв`язку з чим голова суду посилається на наявність реального конфлікту інтересів.

Надаючи оцінку спірному наказу від 18 листопада 2024 року № 109 «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 », суд зазначає наступне.

Закон України «Про запобігання корупції» виокремлює два види конфлікту інтересів:

потенційний конфлікт інтересів наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень /ст.1 Закону/;

реальний конфлікт інтересів суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень /ст.1 Закону/.

Приватний інтерес будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях /ст.1 Закону/.

Приватний інтерес може впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій лише під час реалізації службових / представницьких повноважень, що є дискреційними.

Суперечність полягає в тому, що, з одного боку, в особи наявний приватний інтерес (майновий або немайновий), а з іншого особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (або прирівняна до неї), має виконувати свої службові обов`язки в публічних інтересах (держави, територіальної громади тощо), виключаючи можливість будь-якого впливу приватного інтересу.

Саме сукупність зазначених факторів дає підстави стверджувати, що приватний інтерес особи може впливати на об`єктивність та неупередженість під час вчинення особою дії, прийняття рішення, а отже, в особи є конфлікт інтересів. За відсутності принаймні однієї із складових службових повноважень дискреційного характеру та/або приватного інтересу конфлікт інтересів не виникає.

Надаючи оцінку наявності чи відсутності реального конфлікту інтересів, суд виходить з наступного.

Як вже зазначалося раніше, організація ведення претензійно-позовної роботи врегульовується Положенням про порядок ведення претензійної - позовної роботи в Сумському окружному судді, затвердженим наказом №30 ОД від 01.08.2023 року.

Відповідно до п. 1.5. вказаного Положення, відповідальною особою за ведення претензійно-позовної роботи у Сумському окружному адміністративному суді є провідний спеціаліст сектору правового забезпечення та взаємодії зі ЗМІ. У разі тривалої відсутності провідного спеціаліста сектору правового забезпечення та взаємодії зі ЗМІ (більше 14 календарних днів), відповідальною особою є завідувач сектору правового забезпечення та взаємодії зі ЗМІ або працівник апарату, визначений наказом керівника апарату суду. Відповідальна особа за ведення претензійно-позовної роботи підпорядковується безпосередньо керівнику апарату суду.

Організація ведення позовної роботи унормована розділом 3 Положення. За змістом цього розділу, апеляційні та касаційні скарги, заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими та виключними обставинами, оформлюються і подаються в терміни та в порядку, передбаченому процесуальним законодавством України.

З метою вирішення питання щодо подання апеляційних, касаційних скарг, заяв про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, відповідальна особа за ведення претензійно-позовної роботи здійснює аналіз судового рішення що підлягає оскарженню чи перегляду, а також аналіз судової практики вирішення спорів у подібних правовідносинах.

За результатами проведеного аналізу, відповідальною особою за ведення претензійно-позовної роботи складається правовий висновок у якому вказуються обставини справи, нормативне обґрунтування та правові підстави для наявності/відсутності подання апеляційної чи касаційної скарги або заяви про перегляд рішення за нововиявленими чи виключними обставинами.

У разі висновків про наявність підстав для апеляційного чи касаційного оскарження або подання заяви про перегляд рішення за нововиявленими чи виключними обставинами, відповідальна особа за ведення претензійно-позовної роботи готує проєкт відповідного процесуального документу (апеляційної/касаційної скарги, заяви про перегляд рішення за нововиявленими/виключними обставинами), який має відповідати вимогам процесуального законодавства.

Підготовлений проєкт відповідного процесуального документу (апеляційної/касаційної скарги, заяви про перегляд рішення за нововиявленими/виключними обставинами) візується відповідальною особою за ведення претензійно-позовної роботи та передається на підпис керівнику апарату суду. Кінцеве рішення щодо подання чи неподання апеляційної/касаційної скарги або заяви про перегляд рішення за нововиявленими чи виключними обставинами, приймається керівником апарату суду (пункти 3.2.11 - 3.2.15. Положення).

Аналізуючи ситуацію, що склалася, а саме: позивачем у справі № 480/8900/20 є ОСОБА_1 , яка звернулася до відповідача СОАС, в якому вона працює керівником апарату суду з позовною вимогою поновлення на посаді. Рішенням ПОАС 24 січня 2024 року поновлено ОСОБА_1 на посаді керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду з 27.11.2020. Таким чином, враховуючи ці обставини, у керівника апарату виник приватний інтерес, сформульований у позовних вимогах. Проте, суд вважає, що у керівника апарату відсутні службові повноваження, під час реалізації яких вона може на власний розсуд вчиняти дії, приймати рішення саме з питання, у якому в неї наявний приватний інтерес. Відповідно до вищезазначеної інструкції, відповідальна особа за ведення претензійно-позовної роботи здійснює аналіз судового рішення що підлягає оскарженню, складає правовий висновок та у разі наявності підстав готує проєкт відповідного процесуального документу, зокрема, апеляційної скарги. Після цього підготовлений проєкт, зокрема, апеляційної скарги, візується відповідальною особою за ведення претензійно-позовної роботи та передається на підпис керівнику апарату суду. Це узгоджується з посадовою інструкцією провідного спеціаліста сектору правового забезпечення та взаємодії зі ЗМІ, затвердженою керівником апарату Сумського окружного адміністративного суду 01 квітня 2024 року, який відповідно до п. 1.5. Положення про порядок ведення претензійної - позовної роботи в Сумському окружному судді є відповідальною особою за ведення претензійно-позовної роботи у Сумському окружному адміністративному суді, відповідно до пункту 3 підрозділу 3 даної Інструкції провідний спеціаліст сектору правового забезпечення та взаємодії зі ЗМІ здійснює підготовку та складання документів, необхідних для пред`явлення і розгляду претензій та позовів /т.2 а.с.57-58/.

Таким чином, формування правової позиції суду, підготовка подання апеляційних скарг не відносяться до повноважень керівника апарату суду. Надаючи аналіз даному Положенню, суд зазначає, що надання рекомендацій та певних вказівок керівником апарату суду відповідальній особі за ведення претензійно-позовної роботи щодо подання чи ні апеляційних скарг не передбачено даним Положенням. Тільки вже за результатами виконаної роботи, яка визначена в пунктах 3.2.12-3.2.15 Положення, відповідальною особою за ведення претензійно-позовної роботи, зокрема, підготовлення проєкту відповідного процесуального документу, керівник апарату суду приймає рішення щодо подання чи неподання апеляційної скарги.

В зв`язку з чим посилання голови суду у поданні на той факт, що ОСОБА_1 не дала вказівки на підготовку апеляційної скарги по справі № 480/8900/20, суд вважає необґрунтованими.

В судовому засіданні позивачем повідомлено, що відповідальною особою за ведення претензійно-позовної роботи ОСОБА_4 не було підготовлено та надано на підпис керівнику апарату суду проєкт процесуального документу, а саме: апеляційної скарги на рішення ПОАС у справі № 480/8900/20. Про це також було зазначено в письмових поясненнях ОСОБА_1 . Голові дисциплінарної комісії ТУ ДСА України в Полтавській області /т.2 а.с. 61-70/. В матеріалах справи містяться письмові пояснення провідного спеціалісту сектору правового забезпечення та взаємодії зі ЗМІ, ОСОБА_5 , який зазначив, що 29 січня 2024 року ОСОБА_1 наказом ТУ ДСА України в Сумській області № 10 була поновлена на роботі, а 26 січня 2024 року ним був складений проєкт апеляційної скарги на рішення ПОАС у справі № 480/8900/20 /т.2 а.с.47/. Проте, в матеріалах справи відсутні докази подання даного процесуального документу на підпис керівнику апарату суду Недайхліб К.І. Ані позивачем, ані третьою особою цей факт не було спростовано.

Суд вважає необхідним зазначити, що ТУ ДСА України в Сумській області не було надано оцінки вищезазначеному факту, в тому числі, виконанню посадових обов`язків відповідальною особою за ведення претензійно-позовної роботи ОСОБА_4 .

Посилання ж позивачки на той факт, що ОСОБА_4 зобов`язаний виконувати посадові обов`язки, здійснюючи самопредставництво СОАС без окремого доручення керівника апарату, в зв`язку з чим Недайхліб К.І. не повинна надавати дозвіл щодо подання апеляційної скарги по справі № 480/8900/20, тобто приймати кінцеве рішення, суд вважає необґрунтованими, оскільки провідний спеціаліст сектору правового забезпечення та взаємодії зі ЗМІ ОСОБА_4 дійсно має право представляти інтереси суду та подавати, в тому числі, апеляційні скарги, відповідно до наказу Сумського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2023 року за № 74-ОД «Про визначення особи уповноваженої здійснювати процесуальне представництво в судах України», тобто представляти інтереси Сумського окружного адміністративного суду в судах України, проте це не є тотожнім приймати кінцеве рішення подавати апеляційні скарги чи ні /т.1. а.с. 61 зворотній бік-62/. Пунктом 3.2.15 Положення про порядок ведення претензійної та позовної роботи в Сумському окружному адміністративному суді чітко визначений обов`язок керівника апарату суду приймати кінцеве рішення щодо подання чи неподання апеляційної скарги.

Доводи позивачки про те, що дане Положення містить суперечливі моменти, в зв`язку з чим вона оскаржила наказ, яким затверджено дане Положення, до суду /т.2 а.с.116/, суд не бере до уваги, оскільки на момент розгляду справи вищезазначене Положення є чинним, в судовому порядку наказ, яким затверджено дане Положення, не скасований.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що керівником апарату суду Недайхліб К.І. не були порушені вимоги Закону України «Про запобігання корупції» в частині невжиття заходів щодо недопущення виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів, неповідомлення про наявність реального конфлікту інтересів, прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів та невжиття заходів щодо врегулювання реального конфлікту інтересів.

Що стосується доводів позивачки про відсутність повноважень у ТУ ДСА України в Сумській області визначати факт вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, в зв`язку з чим порушувати дисциплінарне провадження, суд зазначає наступне.

Відповідно до положень частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон № 1700-VІІ):

корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність;

правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність;

приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях;

спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції - органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції.

Згідно з положеннями ст. 65-1 Закону № 1700-VІІ за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Особа, яка вчинила корупційне правопорушення або правопорушення, пов`язане з корупцією, однак судом не застосовано до неї покарання або не накладено на неї стягнення у виді позбавлення права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю, пов`язаними з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або такою, що прирівнюється до цієї діяльності, підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

З метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення або невиконанню вимог цього Закону в інший спосіб, за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства рішенням керівника органу, підприємства, установи, організації, де працює особа, яка вчинила таке правопорушення, проводиться службове розслідування в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Процедура проведення службового розслідування стосовно осіб, на яких поширюється дія Закону № 1700-VІІ, встановлена Порядком проведення службового розслідування, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 13 червня 2000 року № 950 (далі Порядок).

Відповідно до положень пунктів 4-6 Порядку рішення про проведення службового розслідування приймає орган (посадова особа) (далі - суб`єкт призначення), якому (якій) відповідно до законодавства надано повноваження призначати на посаду та звільняти з посади особу, стосовно якої пропонується проведення службового розслідування, або керівник органу, підприємства, установи, організації, в якому (яких) виявлено порушення (далі - керівник органу).

Отже, обов`язковою передумовою для внесення такого подання є встановлення у визначеному законом порядку факту вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення.

Факт вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення встановлюється спеціально уповноваженим суб`єктом у сфері протидії корупції під час реалізації його повноважень у встановленому процесуальним законом порядку.

Отримання подання в порядку, визначеному частиною третьою статті 65-1 Закону № 1700-VІІ, є правовою підставою для призначення та проведення службового розслідування відповідно до Порядку.

Згідно з пунктами 1 та 3 частини першої статті 28 Закону № 1700-VІІ особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Посада керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду відноситься до посад державної служби категорії «Б», а тому на осіб, які займають таку посаду поширюються вимоги, зазначені у пункті 1 частини першої статті 3 Закону № 1700-VІІ.

Відповідно до статті 38 Закону № 1700-VІІ особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, під час виконання своїх службових повноважень зобов`язані неухильно додержуватися вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, бути ввічливими у стосунках з громадянами, керівниками, колегами і підлеглими.

Згідно зі статтею 39 Закону № 1700-VІІ особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, представляючи державу чи територіальну громаду, діють виключно в їх інтересах.

Крім того, пунктом 5 частини першої статті 4 Закону України «Про державну службу» одним із принципів державної служби є доброчесність спрямованість дій державного службовця на захист публічних інтересів та відмова державного службовця від превалювання приватного інтересу під час здійснення наданих йому повноважень.

Водночас, положенням про ТУ ДСА України в Сумській області, затвердженим наказом ДСА України від 10 травня 2023 року № 229, до повноважень начальника територіального управління належить, зокрема, за погодженням голови суду призначати на посаду керівника апарату суду, заступника керівника апарату суду та звільняти їх з посад; за поданням голови суду застосовувати до керівника апарату суду, його заступника заохочення або накладати дисциплінарні стягнення відповідно до законодавства про державну службу.

Враховуючи вищевикладене, начальник ТУ ДСА України в Сумській області має право порушувати дисциплінарне провадження стосовно керівника апарату суду.

Як свідчить зміст спірного наказу, юридичною підставою для притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності є п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII, а саме - невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Матеріалами справи підтверджено, що за результатами розгляду подання голови Сумського окружного адміністративного суду Воловика С.В. від 25 червня 2024 року № 03-20/13446/24, ТУ ДСА України в Сумській області на ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани за дисциплінарний проступок, передбачений п.5 ч.2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», а саме:

невиконання посадових обов`язків ОСОБА_1 із здійснення контролю за дотриманням працівниками апарату суду посадових інструкцій, положень про структурні підрозділи апарату суду (п.5 посадової інструкції);

недодержання вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції (не повідомлення про реальний конфлікт інтересів і вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів);

не здійснення належного контролю ОСОБА_1 за виконанням провідним спеціалістом сектору правового забезпечення та взаємодії зі ЗМІ суду своїх посадових обов`язків щодо підготовки правового висновку та подання апеляційної скарги (судом не було подано апеляційну скаргу на рішення від 24.01.2024 по справі № 480/8900/20, чим порушено вимоги підпункту 8 пункту 9 Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України) і не забезпечення його участі у розгляді апеляційної скарги по цій справі, поданої ТУ ДСА України в Сумській області.

Проте, суд вважає необхідним зазначити, що голова Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_6 звернувся до ТУ ДСА України в Сумській області з поданням від 25 червня 2024 року № 03-20/13446/24, в якому просив притягнути ОСОБА_1 до відповідальності за порушення законодавства з питань запобігання корупції, у зв`язку з порушенням керівником апарату суду Закону України «Про запобігання корупції» в частині невжиття заходів щодо недопущення виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів, неповідомлення про наявність реального конфлікту інтересів, прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів та невжиття заходів щодо врегулювання реального конфлікту інтересів.

Відповідно до частин першої та другої статті 69 Закону України "Про державну службу" для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "Б" та здійснюють повноваження керівників державної служби в державних органах, а також їх заступників, утворює суб`єкт призначення.

Частина 1 статті 71 Закону України "Про державну службу" встановлює, що порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 р. № 1039 затверджений Порядок здійснення дисциплінарного провадження (далі - Порядок). Цей Порядок визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців.

Згідно пункту 4 Порядку дисциплінарне провадження розпочинається з моменту прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження та завершується прийняттям рішення про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Пункт 7 Порядку передбачає, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія.

Відповідно до пункту 31 Порядку комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді.

Державний службовець має право:

бути присутнім на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження;

знайомитися з матеріалами дисциплінарної справи відповідно до статті 76 Закону, у тому числі в установленому законом порядку запитувати та отримувати відповідні документи, їх копії;

надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються;

заявляти клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, яким можуть бути відомі обставини справи;

користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.

Державний службовець користується іншими правами, встановленими Конституцією та законами України.

Як зазначила позивачка, жодних пояснень щодо невиконання посадових обов`язків та щодо незакладення коштів на стягнення на користь позивачки за час вимушеного прогулу, комісією не витребовувалось. Матеріали справи також не містять відповідних пояснень.

Крім того, в поданні від 25 червня 2024 року № 03-20/13446/24 головою суду не зазначено про невиконання ОСОБА_1 посадових обов`язків, а також незакладенні в бюджет суду коштів на стягнення за рішенням суду при поновленні на посаді позивачки.

Пунктом 33 Порядку передбачено, що комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити:

чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження;

чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку;

чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби;

чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності;

який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Таким чином, дисциплінарна комісія в порушення діючого Порядку, при прийнятті рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження, порушила вимоги чинного законодавства, вийшовши за межі подання голови суду, не відібрала письмових пояснень від позивачки та не встановила всіх обставин, як це передбачено Порядком. Ані в судовому засіданні, ані у відзиві на позов відповідачем не спростовані дані обставини.

Крім того, позивачка посилається на невідповідність даних, зазначених в протоколі № 6/4/2024 засідання дисциплінарної комісії територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області від 04 листопада 2024 року, в якому зафіксований розгляд дисциплінарної справи ОСОБА_1 (наказ начальника територіального управління від 10 жовтня 2024 року № 91 про порушення дисциплінарного провадження), а саме: відповідно до даного протоколу дисциплінарна комісія не виявила в діях керівника апарату суду ОСОБА_1 дисциплінарного проступку результати голосування: за 0, проти 4. Голосували за винесення застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження: за 4, проти 0, проте вирішили застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Відповідачем надані письмові пояснення ОСОБА_7 , яка зазначила, що у зв`язку з відсутністю досвіду роботи секретаря дисциплінарної комісії при виготовленні протоколу № 6/4/2024 від 04 листопада 2024 року нею були допущені технічні помилки. Суд критично оцінює дані пояснення, оскільки вони були надані під час розгляду справи по суті після наголошення позивачем в судовому засіданні на даний факт.

За таких обставин висновки, сформульовані у поданні дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ТУ ДСА України в Сумській області від 06 листопада 2024 року, не відповідають критеріям обґрунтованості, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньості (неупередженості), добросовісності, розсудливості, пропорційності, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Невідповідність висновків подання дисциплінарної комісії критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, свідчить про невідповідність цим же критеріям й остаточного рішення, сформованого на підставі таких висновків, яким у даному випадку є спірний наказ відповідача від 18 листопада 2024 року № 109 "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ".

Невідповідність критеріям, встановленим частиною другою статті 2 КАС України, є самостійною та достатньою підставою для скасування відповідного рішення з мотивів його протиправності.

З огляду на з`ясовані обставини справи суд визнає протиправним наказ ТУ ДСА України в Сумській області від 18 листопада 2024 року № 109 "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 " та скасовує його у зв`язку з цим.

Тож позов слід задовольнити у повному обсязі у спосіб, обраний позивачем.

Оскільки з`ясовані судом обставини незаконності спірного акту індивідуальної дії є достатніми для задоволення позову у повному обсязі, то оцінку іншим обставинам, наведеним у позовній заяві, суд не надає.

Відповідно до частини другої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Позивач разом з позовною заявою надав платіжну інструкцію від 01 грудня 2024 року №0.0..1 щодо сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн.

Згідно з частинами першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Зважаючи на ухвалення рішення суду про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , суд вважає за необхідне стягнути судові витрати позивача у розмірі 1211,20 грн за рахунок бюджетних асигнувань Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області.

Керуючись статтями 2, 3, 6-10, 72-77, 90, 132, 139, 143, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області (вул. Українських Перемог, 4, м. Суми, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Сумський окружний адміністративний суд (вулиця Герасима Кондратьєва, 159, м. Суми, Сумська область, 40602, ) про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області від 18 листопада 2024 року № 109 "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ".

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області (вул. Українських Перемог, 4, м. Суми, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) витрати зі сплати судового збору у розмірі 1211 (одну тисячу двісті одинадцять) гривень 20 (двадцять) копійок.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, а також з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених підпунктом 15.5 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на це рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя А.О. Чеснокова