Справа № 120/2666/25
Суддя: Вісьтак М.Я.
Дата ухвалення: 2025-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 липня 2025 року м. Київ № 120/2666/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Вісьтак М.Я., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, скасування податкової вимоги у межах адміністративної справи за позовом Головного управління ДПС у Вінницькій області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви Головного управління ДПС у Вінницькій області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу у розмірі 60156,59 грн.

Ухвалою суду від 03.04.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

17.07.2025 судом отримано зустрінчий позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області, у якому ОСОБА_1 просить суд:

- визнати протиправною та скасувати податкову вимогу Головного управління ДПС у Вінницькій області про стягнення з ОСОБА_1 податкового боргу у сумі 60 156 грн. 59 коп.;

- визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення:

1) № 0-0204-UA0050131 від 21.05.2024 року на суму 24077,42 грн.;

2) № 0-0204-UA0050131 від 27.11.2023 року на суму 10780,93 грн.;

3) № 0-0204-UA0050131 від 27.11.2023 року на суму 17519,02 грн.;

4) № 0-0204-UA0050131 від 27.11.2023 року на суму 7779,19 грн.

Розглянувши зустрічний позов суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 177 Кодексу адміністративного судочинства України відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до частини першої статті 178 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно частини другої статті 178 КАС України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього кодексу.

Судом встановлено, що адміністративний позов подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 КАС України).

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Установлення процесуальних строків законом і судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесуальному праві сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює їхніх учасників добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їхнього завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналізуючи зміст статті 122 КАС України, очевидним є те, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Отже, початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, позаяк в кожному окремому випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Водночас норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Іншими словами, для поновлення строку звернення суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, що перешкоджали вчасному зверненню з адміністративним позовом, у зв`язку з чим позивач має довести суду їхню наявність і непереборність з доданням відповідних доказів, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Згідно з позицією Верховного Суду, наведеною в постанові від 27.01.2022 по справі № 160/11673/20, процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 22.01.2021 у справі № 1640/2885/18 (провадження № К/9901/20715/19) пункт 56.19 статті 56 ПК України прямо встановлює строк для звернення до суду у разі застосування платником податку досудового порядку оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання, і цей строк становить один місяць від наступного дня після закінчення процедури адміністративного оскарження.

Такий висновок також сформований в постанові Верховного Суду від 26.01.2022 у справі № 300/2318/21 (провадження № К/9901/43263/21).

В межах спірних правовідносин позивач оскаржує податкові повідомлення-рішення, прийняті 21.05.2024 27.11.2023 27.11.2023 та 27.11.2023.

Даний зустрічний позов пред`явлено позивачем до суду 17.07.2025, тобто з пропуском встановленого законом шестимісячного строку звернення.

Про обставини адміністративного оскарження вказаного податкового повідомлення-рішення позивач в зустрічній позовній заяві не зазначає та доказів такого оскарження не надає.

З цього приводу суд зазначає наступне.

Відповідно до п.42.1 ст.42 ПК у країни податкові повідомлення - рішення, в дакові вимоги або інші документи з питань адміністрування податків, зборів, платежів, податкового контролю, у тому числі з питань проведення перевірок, звірок, адресовані контролюючим органом платнику податків, повинні бути складені у письмовій формі, відповідним чином підписані та у випадках, передбачених законодавством, завірені печаткою такого контролюючого органу, і відображатися в електронному кабінеті.

Відповідно п.42.2 ст.42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Податкові повідомлення-рішення було направлено за податковою адресою Відповідача. Відповідно до п.45.1 ст.45 ПК України платник податків - фізична особа зобов?язаний визначити свою податкову адресу. Податковою адресою платника податків - фізичної особи визнається місце її проживання, за яким вона береться на облік як платник податків у контролюючому органі.

Податковою адресою ОСОБА_1 є АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою з Державного реєстру фізичних осіб, що була додана ГУ ДПС у Вінницькій області до первісного позову.

Порядок формування та ведення Державного реєстру фізичних осіб - платників податків закріплено ст.70 ПК України.

Згідно п.70.7. ст.70 ПК України фізичні особи - платники податків зобов?язані подавати контролюючим органам відомості про зміну даних, які вносяться до облікової картки або повідомлення (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків . мають відмітку у паспорті), протягом місяця з дня виникнення таких змін шляхом подання відповідної заяви за формою та у порядку, визначеними центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до п.42.3. ст.42 ПКУ якщо платник податків у порядку та у строки, визначені статтею 66 цього Кодексу, повідомив контролюючий орган про зміну податкової адреси, він на період з дня державної реєстрації зміни податкової адреси до дня внесення змін до облікових даних такого платника податків звільняється від виконання вимог документів, надісланих йому контролюючим органом за попередньою податковою адресою та в подальшому повернених як таких, що не знайшли адресата.

Податкові повідомлення-рішення та податкова вимога №0-0232 від 15.02.2024 року (які є предметом оскарження в зустрічному позові) направлялися ОСОБА_1 за податковою адресою, докази чого містяться в додатках до первісного позову.

У зустрічній позовній заяві позивач (відповідач за первісним позовом) зазначає, що зазначені податкові повідомлення-рішення вона не отримувала, адже вони нібито були відправлені контролюючим органом на неналежну адресу, а відтак вказує, що податкове зобов`язання є неузгодженим, а строк на звернення до суду не може вважатися пропущеним.

Суд, зважаючи на вищевказані норми ПК України не може погодитися з таким висновком, наведеним у зустрічному позові, крім цього, ОСОБА_1 не додано жодних доказів на підтвердження іншої адреси своєї реєстрації/проживання, так само як і не додано доказів повідомлення контролюючого органу про зміну своїх реєстраційних даних, що є прямим обов`язком позивача, як платника.

Відтак, позивач за зустрічним позовом не обгрунтувала належним чином причини пропуску строку на оскарження вказаних податкових повідомлень-рішень та податкової вимоги, прийнятої на підставі них.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частиною першою статті 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Наведені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у зв`язку з чим суд, враховуючи приписи статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачу часу для усунення зазначених недоліків.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Позивачу слід усунути недоліки зустрічної позовної заяви шляхом надання суду:

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення із зазначенням підстав для його поновлення за весь період його пропуску, а також доказів на підтвердження поважності причин його пропуску.

Керуючись статтею 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

у х в а л и в:

Зустрічний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, скасування податкової вимоги - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви тривалістю не більше 5 (п`ять) днів з дня вручення даної ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Вісьтак М.Я.