Справа № 760/14794/23
Суддя: Басай О.В.
Дата ухвалення: 2025-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

28 липня 2025 року Київ № 760/14794/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Басая О.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту соціальної політики КМДА та Київського пансіонату ветеранів праці про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

у с т а н о в и в:

До Солом`янського районного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 із позовом до Департаменту соціальної політики КМДА та Київського пансіонату ветеранів праці, в якому в урахуванням доповнення до адміністративного позову просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту соціальної політики КМДА від 27.05.2022 № 04/2022;

- визнати протиправними дії Київського пансіонату ветеранів праці з виселення ветерана праці, інваліда 2 групи ОСОБА_1 з Київського пансіонату ветеранів праці та переселення до Ново-Білицького психоневрологічного інтернату для чоловіків;

- зобов`язати Департамент соціальної політики КМДА на підставі пункту 21 та 23 Постанови Кабінету Міністрів України від 02 вересня 2020 р. № 772 за заявою ОСОБА_1 видати путівку про переведення його із Київського пансіонату ветеранів праці та поселення до Київського геріатричного пансіонату.

Згідно з ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 20.07.2023 адміністративна справа ОСОБА_1 до Департаменту соціальної політики КМДА та Київського пансіонату ветеранів праці про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії передана для розгляду за підсудністю до Київського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.10.2023 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, зазначено недоліки позовної заяви та спосіб їх усунення, визначено строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 8 грудня 2023 року відкрито провадження та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 липня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 20 липня 2023 року за матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту соціальної політики КМДА, Київського пансіонату ветеранів праці про визнання протизаконним та скасування рішення залишено без задоволення, а ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 20 липня 2023 року залишено без змін.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.07.2025 суд витребував додаткові докази по справі.

До суду 21.02.2024 від позивача надійшло клопотання про розгляд справи у порядку спрощеного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. В обґрунтування клопотання зазначено, у зв`язку з важливістю розглянутого питання для позивача та дачі показів, висловлювання своїх аргументів та доводів просить справу розглянути у судовому засіданні.

Розглянувши вказане клопотання, суд зазначає таке.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тобто за загальним правилом, відкриті у спрощеному позовному провадженні справи розглядаються судом без виклику сторін за наявними у справі матеріалами. Однак суд за власною ініціативою або за клопотанням сторони може призначити судове засідання за наявності достатніх для цього обґрунтованих підстав.

Відповідно до частини шостої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Згідно з частиною сьомою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Суд зазначає, що предметом позову є вимога про визнання протиправним та скасувати рішення Департаменту соціальної політики КМДА від 27.05.2022 № 04/2022 та визнання протиправними дій Київського пансіонату ветеранів праці з виселення та переселення до Ново-Білицького психоневрологічного інтернату для чоловіків.

Ураховуючи обставини справи та характер спірних правовідносин, суд вважає, що ця адміністративна справа може бути розглянута без проведення судового засідання.

Твердження позивача про необхідність розгляду справи у судовому засіданні з огляду на значний інтерес (велике значення) не є достатньою підставою для здійснення розгляду цієї справи в судовому засіданні.

Крім того, суд зауважує, що подана позивачем заява є заявою з процесуальних питань.

Відповідно до частини першої статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Частиною першою статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, серед іншого, зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення).

Однак позивачем не наведені обґрунтовані обставини, які б свідчили про доцільність розгляду справи у судовому засіданні.

Суд зазначає, що згідно з ухвалою про відкриття провадження у цій справі сторонам була надана можливість повною мірою скористатися своїми процесуальними правами, у тому числі, але не виключно, надати суду відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення, пояснення з приводу заявлених позовних вимог, а також докази, які заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

При цьому практика Європейського суду з прав людини (далі також - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті п. 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі також - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Ахеп v. Germany", заява № 8273/78, рішення від 25.04.2002 року "VarelaAssalinocontrelePortugal", заява № 64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін.

Керуючись положеннями статей 241, 243, 248, 256, 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного провадження у судовому засіданні з викликом сторін.

Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам).

Ухвала про набирає законної сили з дати її підписання суддею та не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Басай О.В.