Справа № 363/4141/25
Суддя: Свєтушкіна Д. А.
Дата ухвалення: 2025-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

"29" липня 2025 р. Справа № 363/4141/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2025 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Свєтушкіна Д.А. розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

УСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла позовна заява за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення разом із клопотанням про поновлення строку звернення до суду.

Причинами пропуску строку на звернення до суду з вказаним позовом зазначає, що оскаржувану постанову позивач отримав засобами поштового зв`язку «АТ «УКРПОШТА» (трекінг 805) 18.04.2025 року. 18.04.2025 року, наприкінці робочого дня позивач не мав можливості ознайомитися з постановою. 19.04.2025 року та 20.04.2025 року є вихідними дня, тому позивач не мав можливості шукати правничої допомоги. Через постійні масовані атаки зі сторони Російської Федереції, через які засоби зв`язку та інтернет працює повільно та не якісно, позивач втратив час на пошуки правничої допомоги. У зв`язку з витраченим часом на пошук правової допомоги позивач не встиг вчасно подати позовну заяву, тому вимушений звертатись до суду з клопотанням про поновлення строку на звернення до суду.

Вирішуючи питання про визнання поважними причини пропуску позивачем строку звернення до суду, суд доходить до такого висновку.

Судом встановлено, що оскаржувану постанову від 03.04.2025 року позивач отримав засобами поштового зв`язку «АТ «УКРПОШТА» (трекінг 805) 18.04.2025 року.

Натомість вперше позивач звернувся з цим позовом до суду 29.04.2025 року, тобто з пропуском строку, передбаченого ч.2 ст. 286 КАС України після отримання постанови. З цих підстав ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 02.05.2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення було повернуто позивачу.

28.05.2025 року позивач знову звернувся з цим позовом до суду. Однак ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 30.05.2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення було повернуто позивачу, через відсутність підпису позивача та дати подання позовної заяви.

Втретє зазначену позовну заяву позивач направив на адресу суду засобами поштового зв`язку «АТ «УКРПОШТА» (трекінг 145) 18.07.2025 року (отримано судом 22.07.2025 року).

Положеннями ст.ст. 160, 161 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються та до неї додаються, окрім іншого, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду заява про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом 10 днів з дня ухвалення відповідного рішення.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IX в Україні введено воєнний стан з 24.02.2022, строк дії якого у подальшому був продовжений та триває донині.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VIII (далі Закон № 389-VIII) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Частинами першою та четвертою статті 26 Закону №389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (ч. 1 ст. 10 Закону № 389-VIII).

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку.

Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку (правова позиція Великої Палати Верховного Суду, викладена в постанові від 10.11.2022 у справі №990/115/22).

Суд погоджується, що введений в Україні воєнний стан суттєво ускладнив виконання учасниками справ своїх процесуальних прав та обов`язків. Між тим, сама по собі ця обставина, без належного її обґрунтування крізь призму неможливості ситуативного (в конкретних умовах) виконання процесуальних прав і обов`язків учасника справи, й підтвердження її належними й допустимими доказами, не може слугувати підставою для поновлення пропущеного процесуального строку.

За усталеною практикою Верховного Суду введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною та підтверджений відповідними доказами.

Разом з тим, суддя зазначає, що позивач не зазначив обставин, не надав доказів, що вказували б на об`єктивну неможливість звернення до суду з цим позовом у встановлений строк у зв`язку із конкретними обставинами , в тому числі, що виникли у зв`язку із введенням воєнного стану.

Суддя врахував, що причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує рішення суб`єкта владних повноважень, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Суддя наголошує, що саме по собі посилання на введення воєнного стану на території України, періодичні обстріли її території, не може бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на процесуальну поведінку сторони.

Причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно таким критеріям: існують обставини, які унеможливлювали або ускладнили вчинення процесуальних дій у визначений законом строк і створювали об`єктивні перешкоди для звернення до суду; ці обставини є об`єктивними і не залежали від волі особи, яка пропустила строк; ця причина виникла протягом строку, який пропущено; ці обставини підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Суддя вважає, що позивач не надав доказів на підтвердження того, що запровадження воєнного стану та зазначені ним в заяві інші підстави поновлення строку звернення до суду (постійні масовані атаки зі сторони РФ, через які засоби зв`язку та інтернет працює повільно та не якісно, у зв`язку із чим втрачено час на пошуки правничої допомоги) зумовили пропуск строку звернення до суду, тому зазначені позивачем причини пропуску строку звернення до суду не є поважними.

Окрім того, як було встановлено судом, позивач вже двічі звертався до суду з вказаним позовом, однак відповідно до ухвал суду позовна заява поверталась позивачу. Так в останнє позов було повернуло ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 30.05.2025 року. Слід зазначити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з вказаним позовом, однак позивач має добросовісно користуватись своїми правами та не зволікати з повторним зверненням до суду після усунення обставин, які стали підставою для повернення позовної заяви. Натомість позивач повторно звернувся з позовом лише 18.07.2025 року, тобто через півтора місяця після повернення позовної заяви. Жодних поважних причин такого зволікання та доказів на їх підтвердження суду не надано.

Варто зауважити, що законодавче обмеження строку звернення до суду, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах; встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України №17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

З огляду на те, що суддя не встановив наявності поважних причин, за яких позивач не міг звернутися до адміністративного суду в межах передбаченого законом строку, суддя не вбачає підстав для задоволення заяви позивача про поновлення строку звернення до суду з цим адміністративним позовом.

Відповідно до ч. 1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи викладене, клопотання про поновлення строку не підлягає задоволенню, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням можливості позивачу звернутися до суду з заявою щодо поновлення пропущеного строку з іншими причинами поважності пропуску строку звернення до суду та відповідними доказами.

Керуючись ст. 123, 161,169, 243,248 КАС України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку звернення до суду відмовити.

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення залишити без руху та надати позивачу строк в 10 днів з дня отримання вказаної ухвали для надання суду клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду зіншими підстави для поновлення строку та відповідними доказами.

Попередити позивача про те, що у разі, якщо недоліки не буде усунуто у встановлений судом строк, позовну заяву буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Д.А. Свєтушкіна