Справа № 520/32030/24
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2025-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

23 липня 2025 року № 520/32030/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Бадюкова Ю.В.,

при секретарі Андрущенко Д.В.,

за участі представників:

позивача Мироненка С.С.,

відповідача Жукової О,М.,

третьої особи Фатєєва А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 )

до Державної служби України з надзвичайних ситуацій (вул. О. Гончара, буд. 55а, м. Київ, 01601, ),

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Національне агентство з питань запобігання корупції (бульвар Миколи Міхновського, 28, Київ, 01103, ),

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Головне управління ДСНС України у Харківській області (61013, м. Харків, вул. Шевченка, 8, )

про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі по тексту позивач, ОСОБА_1 ) звернулася до Харківського окружного адміністративного суду адміністративним позовом до Державної служби України з надзвичайних ситуацій (далі по тексту відповідач, ДСНС), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Національне агентство з питань запобігання корупції (далі по тексту третя особа-1, НАЗК), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача -Головне управління ДСНС України у Харківські області (далі по тексту третя особа-2, ГУ ДСНС у Харківській області), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ ДСНС України Про притягнення до дисциплінарної відповідальності від 26.09.2024 №НЦЗ-745 про накладення на полковника служби цивільного захист ОСОБА_1 , начальника управління персоналу дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни у вигляді догани;

- стягнути понесені судові витрати на користь позивача.

Свої позовні вимоги мотивує тим, що під час проведення перевірки вона не ознайомлювалась з жодним письмовим документом, мотивуючим службову перевірку у період з 2 по 6 вересня 2024 року, також не ознайомлювалась з документами, які були оформлені внаслідок проведення перевірки.

Відповідно до наказу ДСНС України (з основної діяльності) від 07.11.2018 року №650 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо здійснення відомчого контролю за станом службової діяльності та готовності до дій за призначенням органів та підрозділів ДСНС» основною нормою відомчого контролю за станом службової діяльності та готовності до дій за призначенням органів та підрозділів ДСІІС є перевірки, які поділяються на комплексні, цільові, контрольні і можуть проводитися згідно з планами роботи па відповідний період та позапланово.

У разі проведення цільової перевірки діяльності управління персоналу Головного управління ДСТІС України у Харківській області, відповідно до наказу ДСІІС України № 650, Голова ДСНС України мав затвердити план перевірки, в якому повинні були зазначатися підстава, мета і строки проведення перевірки, основні напрями службової діяльності, питання для перевірки та склад комісії. Також у перевіряючих повинні бути в наявності затверджені Головою комісії індивідуальні плани-завдання щодо проведення перевірки. Жодного документу, з вищевказаних членами робочої групи позивачці для ознайомлення не надавалося.

Зазначає, що в порушення пункту 87 Розділу III Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 5 березня 2009 року № 1068-VІ, наказ ДСІІС України «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 26.09.2024 №НЦЗ-745 був виданий після фактичного видання наказу про надання щорічної основної відпустки за 2023 рік та також під час перебування на лікарняному, і доведений позивачці під підпис лише після прибуття на службу після закінчення відпустки 23.10.2024 року.

Крім того, перевірка здійснена робочою групою ДСНС України у період з 02 но 06 вересня 2024 року, щодо інформації зазначеної у скарзі Міністру внутрішніх справ України, яка надійшла від волонтера ОСОБА_2 у Головне управління ДСНС України у Харківській області була здійснена з порушеннями вимог чинного законодавства, мала всі ознаки службового розслідування, але була оформлена по невідомим мені причинам як службова перевірка, та виходила за межі звернення (скарги), яке слугувало підставою її проведення.

Факти, які були ніби-то зазначені у скарзі волонтера ОСОБА_2 та які було доручено перевірити робочій групі апарату ДСНС України, жодним чином не могли стосуватися організації роботи з психологічного забезпечення в Головному управлінні, покладення на фахівців психологічної служби невластивих функцій, порядку оформлення особових справ, питання призначення відповідальних за військовий облік, приведення у відповідність положень про структурні підрозділи та дублювання функцій у посадових інструкціях.

Притягненню особи рядового або начальницького складу до дисциплінарної відповідальності має передувати службове розслідування, в ході проведення якого обов`язково мають бути встановлені усі обставини порушення службової дисципліни, зокрема такі як: наявність чи відсутність події, з приводу якої призначено службове розслідування, її обставини (час, місце, спосіб, мета, мотиви), наслідки (їх тяжкість), що настали внаслідок порушення службової дисципліни; всіх винних осіб, ступінь їх вини; наявність причинного зв`язку між порушенням службової дисципліни та наслідками; умови, що передували скоєнню порушення службової дисципліни або спонукали до цього; вимоги нормативно-правових та інших актів, які було порушено, тощо.

При цьому всі встановлені службовим розслідуванням обставини та заходи, здійснені в ході службового розслідування з метою встановлення усіх обставин порушення службової дисципліни, обов`язково мають бути зазначені в описовій частині висновку службового розслідування. Зокрема у даному випадку, результатом службової перевірки, в розріз з вимогами чинного законодавства та керівних документів, слугувало оформлення за результатами «робочого виїзду» Довідки, щодо перевірки інформації, зазначеної у скарзі Міністру внутрішніх справ України, яка надійшла від волонтера ОСОБА_2 у Головне управління ДСНС України у Харківській області від 13.09.2024 року (далі - Довідка) та Доповідна записка директора Департаменту персоналу ДСНС України О. Мігріпа від 13.09.2024 №28-483/283-1.

Вказує, що в порушення Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затверджена наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05.05.2015р. №515, з огляду на приписи якої підставами для призначення службового розслідування є інформація, викладена в рапортах, заявах, скаргах осіб рядового і начальницького складу, державних службовців та працівників ДСТІС України, матеріалах перевірок (інформація, одержана за результатами заходів контролю), письмових зверненнях громадян, повідомленнях правоохоронних органів, органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їхніх посадових осіб, об`єднань громадян, а також опубліковані засобами масової інформації інформативні дані про події, що потребують з`ясування обставин, за яких вони сталися, посадовими особами ДСНС не було надано належним чином письмово оформлений наказ начальника, затверджений керівником план-графік з описом питань, які будуть розглянуті протягом проведення робочого виїзду.

Крім того, зазначає про те, що питання персонального призначення відповідальних за ведення, військового обліку не входить до компетенції та безпосередньо до її службових обов`язків, а штатний розклад Головного управління не передбачає окремої одиниці чи підрозділу відповідального за ведення військового обліку, а оскільки питання покладення обов`язків та визначення відповідального за ведення військового обліку є дискреційним рішенням керівника установи, зауваження членів робочої групи були прийняті до виконання та були внесені пропозиції щодо проведення організаційно-штатних заходів та змінення структури відділу психологічного забезпечення та відділу соціально-гуманітарної роботи та обов`язковому порядку не доведена вина позивачки, яка в даному випадку, що має вирішальне значення при винесенні догани.

Вважає хибним висновок про наявність конфлікту інтересів, через роботу у ГУ ДСНС її сина, оскільки у службових питаннях ні реального ні потенційного конфлікту інтересів між начальником сектору з питань взаємодії з органами влади та міжнародних відносин та начальником управління персоналу не має, оскільки вона та її син не знаходяться у прямому чи побічному підпорядкуванні та не приймають щодо один одного жодних рішень чи дій.

Доказів того, що її син перебуває у прямому підпорядкуванні з позивачкою і те, що за своїми службовими повноваженнями вона могла надавати йому чи іншим посадовим особам стосовно нього доручення та накази відповідачем не доведено. Та обставина, що її син проходить службу на посаді начальника сектора, не свідчить про наявність конфлікту інтересів між ним та позивачкою, оскільки відсутні докази того, що вона має право приймати одноособово будь-які рішення стосовно будь-якої особи служби цивільного захисту, та що я за посадою наділена дискреційними повноваженнями, або про те, що за своїми службовими повноваженнями вона могла б надавати відповідні доручення стосовно вказаного.

З огляду на викладене, висновки членів робочої групи про те, що позивачка допустила порушення Закону України "Про запобігання корупції" у зв`язку із тим, що не повідомила керівника про наявність потенційного конфлікту інтересів є неправомірними, оскільки в даному випадку ними не доведено наявність такого конфлікту, що виключає вжиття відповідних заходів.

Тобто, з моменту прийняття на службу сина позивачки (ще з 2012 року), інформація про родинні зв`язки між нею та її сипом не приховувалась, відображалась в усіх анкетах як моїх так і його, не впливала на проходження служби та не відігравала ключової ролі у службових питаннях.

Просила задовольнити позов.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2024 року відкрито спрощене провадження в адміністративній справі та запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання копії ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного провадження у справі подати до суду відзив на адміністративний позов.

25.12.2024 до суду надійшов відзив на позовну заяву згідно якого відповідач позовні вимоги ОСОБА_1 не визнає в повному обсязі, вважає їх необґрунтованими та таким, що не підлягають задоволенню.

Так, ДСНС звертає увагу суду на те, що предметом спору у справі № 520/32030/24 є визнання протиправним та скасування наказу ДСНС № 745, а не порядок проведення перевірки в Головному управлінні, а підставою для здійснення робочою групою ДСНС перевірки Головного управління у період з 02 по 06 вересня року за напрямками службової діяльності Управління персоналу були- скарга волонтера ОСОБА_2 від 16.08.2024, яка була адресована Міністру внутрішніх справ України та доручення МВС України, доручення Голови ДСНС Андрія Даника до доручення МВС України на вищезазначену скаргу, доповідна записка Директора персоналу ОСОБА_3 від 26.08.2024 № 28-441/283-1 на ім`я голови ДСНС.

Підставою проведення робочою групою ДСНС вказаної перевірки було звернення волонтера ОСОБА_2 на адресу Міністерства внутрішніх справ України, яка у подальшому направлена Голові ДСНС.

Перевірка в Головному управлінні не проводилася відповідно до Інструкції № 515 та статті 85 Дисциплінарного статуту ЦЗ ДСНС.

Згідно з статтею 83 Дисциплінарного статуту у начальника є право перед накладенням на підлеглого дисциплінарного стягнення проводити службове розслідування, а не обов`язок, підстави для обов`язкового проведення службового розслідування відповідно до Інструкції № 515 були відсутні.

Вказує, що положення пункту 121 Дисциплінарного статуту ЦЗ передбачають можливість проведення перевірки з приводу пропозицій, заяв та скарг, а відтак твердження Позивачки щодо необхідності проведення саме службового розслідування є необґрунтованим.

ДСНС було відряджено до Головного управління робочу групу у складі 7 осіб для проведення перевірки у період з 02 по 06 вересня 2024 року. За результатами робочою групою складено довідку, затверджено Директором персоналу ОСОБА_3 13.09.2024 та виявлено ряд недоліків, зокрема, ОСОБА_1 не повідомила безпосереднього керівника (начальника Головного управління) у встановленому Законом № 1700-VII порядку про наявність потенційного конфлікту інтересів.

Вказує, що з метою запобігання виникнення конфлікту інтересів, начальника Управління ОСОБА_1 не включено до складу комісій Головного управління, питання розгляду яких можуть стосуватися її сина.

Таким чином, через потенційний конфлікт інтересів ОСОБА_1 фактично усунулася від участі у роботі комісій Головного управління, як начальник Управління, у тому числі Атестаційної комісії, Комісії з питань організаційно-штатної роботи тощо, до складу яких входять виключно керівники управлінь та інших самостійних структурних підрозділів Головного управління.

Отже, ОСОБА_1 порушила вимоги пункту 2 частини 1 статті 28 Закону № 1700- VII, що полягає у не повідомленні нею безпосереднього керівника, або особу яка його заміщала не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли вона дізналася чи повинна була дізнатися про наявний у неї потенційний конфлікт інтересів.

На виконання резолюції Голови ДСНС до доповідної записки директора Департаменту персоналу ОСОБА_3 від 13.09.2024 № 28-483/283-1 стосовно результатів відрядження до Головного управління, відділом проходження служби та нагород управління комплектування та проходження служби Департаменту персоналу апарату ДСНС України, відповідно до пунктів 8, 57, 59, 68 та 81 Дисциплінарного статуту ЦЗ, з метою недопущення подібних випадків у подальшому було підготовлено та реалізовано наказ ДСНС № 745, згідно якого за порушення службової дисципліни, що виразилося у порушенні вимог Закону № 1700-VII в частині запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, вимог керівних документів МВС та ДСНС, а також невжиття заходів щодо усунення виявлених порушень, НАКЛАСТИ на полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника управління персоналу Головного управління, дисциплінарне стягнення у виді догани.

Пунктом 2 наказу ДСНС № 745 доручено начальнику Головного управління ОСОБА_4 забезпечити доведення наказу в порядку, встановленому пунктами 98, 99, 100 Дисциплінарного статуту ЦЗ.

Просив відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою ХОАС від 27.12.2025 р. клопотання представника відповідача про залучення третіх осіб задоволено. Залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють позовних вимог на предмет спору на стороні відповідача:

- Національне агентство з питань запобігання корупції (бульвар Миколи Міхновського, 28, Київ, 01103; );

- Головне управління ДСНС України у Харківській області (61013, м. Харків, вул. Шевченка, 8, ). Запропоновано третім особам у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання копії ухвали, подати до суду пояснення на адміністративний позов разом з усіма доказами, що обґрунтовують доводи.

03.01.2025 р. від позивач надійшла відповідь на відзив у якій Позивач наполягає на своїх доводах, щодо протиправного проведення перевірки робочою групою ДСНС в період з 02.09.2024 по 06.09.2024 в частині здійснення перевірки «питань організації та кадрового забезпечення, соціально-гуманітарної роботи, бронювання особового складу ГУ ДСНС України у Харківській області», у зв`язку з тим, що вказані питання не підіймались скаржником та значно вийшли за межі скарги волонтера ОСОБА_2 (далі - Заявник) від 16.08.2024.

Вказує, що у Довідці щодо перевірки інформації зазначеної у скарзі, що затверджена директором Департаменту персоналу Олексієм Мігріним від 13 вересня 2024 року, яка власне слугувала підставою та фактично описувала результати напрацьовані робочою групою внаслідок здійснення виїзду з 02 вересня 2024 року по 06 вересня 2024 року до Головного управління, зазначено що порушень в частині призначення на посаду начальником сектору МВ та ВЗОВ Макарова М.М., бронювання ОСОБА_5 , та продовження контракту понад граничний вік ОСОБА_1 виявлено не було (п.1, п.5 Розділу ІІІ, п.2 Розділу V).

У доповідній записці директора Департаменту персоналу ОСОБА_6 на ім`я Голови ДСНС від 13.09.2024 №28-483/283-1, яка згідно резолюції Голови ДСНС, слугувала доповіддю Голови комісії з проведення перевірки робочої групи, взагалі не вказані порушення нормативних документів з питань організації кадрового забезпечення, соціально-гуманітарної роботи чи бронювання. Лише наголошено що «з метою перевірки або спростування інформації, зазначеної у зверненні ОСОБА_2 , проведено в межах компетенції перевірку відомостей, що стосуються спільної роботи у Головному управлінні близької особи начальника управління персоналу полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 та МОЖЛИВОГО пов`язаного з цим конфлікту інтересів.

Позивач наполягає, що скарга яка надійшла від волонтера ОСОБА_2 була розглянута ДСНС однобічно, з порушеннями процедури розгляду, недостатньо, не вивчені всі порушені в ній питання та без забезпечення засад об`єктивності, неупередженості та права на захист Позивача.

У поданих до суду запереченнях на відповідь на відзив відповідач вказує, що позивачка не спростувала твердження та аргументи ДСНС, викладенні у її відзиві від 23.12.2024 № 08-554/10 на її позовні вимоги. А доводи викладені у відповіді на відзив є не обґрунтованими.

30.01.2025 року до суду надійшли письмові пояснення третьої особи-1 НАЗК відповідно до яких спірний наказ ДСНС № 745 від 26.09.2024 разом з інформаційною каткою скеровано відповідачем до НАЗК листом від 26.09.2024 р. за № 282-22024/281-2 на підставі якого було внесено відомості стосовно ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення у повній відповідності до Закону та Положення про Реєстр. У випадку скасування наказу № НЦЗ-745 відомості стосовно ОСОБА_1 будуть виключені з Реєстру.

Третя особа-2 правом надати письмові пояснення не скористалась.

Не погодившись із зазначеним наказом, Позивач звернулась до суду із вимогами про визнання протиправним та скасування наказу ДСНС України Про притягнення до дисциплінарно відповідальності від 26.09.2024 №НЦЗ-745.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.03.2025 року судом вирішено подальший розгляд адміністративної справи № 520/32030/24 здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

У судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги та просив їх задовольнити з підстав та мотивів, наведених у позовній заяві, відповіді на відзив на позовну заяву, а також у додаткових письмових поясненнях.

Представники відповідача та третьої особи-2 у судовому засіданні проти задоволення позову заперечили та просили відмовити у його задоволенні з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, запереченнях на відповідь на відзив та додаткових письмових поясненнях у зв`язку із недоведеністю та необґрунтованістю заявлених позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 з 18.03.1993 року безперервно перебувала на службі цивільного захисту, з 2012 року обіймала посаду начальника управління персоналу Головного управління ДСНС України у Харківській області.

Син Позивача - ОСОБА_5 був прийнятий на службу цивільного захисту, уклав контракт про проходження служби в кадрах Державної інспекції техногенної безпеки України 12 червня 2012 року (наказ ДІТБ України «Про прийняття на службу» від 12.06.2012 року №408 о/с). До 2017 року обіймав посади інспекторського складу в органах і підрозділах цивільного захисту та 14.04.2017 року за письмовим погодженням ДСНС України від 11.04.2017 року № 01-5513/282 був призначений начальником сектора взаємодії з органами влади та роботи з переселенцями Головного управління ДСНС України у Харківській області. Згодом, внаслідок проведення організаційно-штатних заходів, був призначений на посаду начальника сектору взаємодії з органами влади та міжнародних відносин Головного управління ДСНС України у Харківській області та продовжує проходити службу цивільного захисту.

16.08.2024 року (вх.№Б-28997 від 19.08.2024) до Міністра внутрішніх справ України надійшло електронне звернення волонтера ОСОБА_2 щодо допущення порушень (на думку скаржника) у діяльності Головного управління ДСНС України у Харківській області та припущення щодо можливого порушення вимог антикорупційного законодавства Позивача. Згідно резолюції Голови ДСНС України Андрія Даника до вказаного документу (вх. №Б-814 від 20.08.2024) ОСОБА_3 , ОСОБА_7 було доручено «розглянути встановленим порядком та підготувати проект відповідної інформації до МВС».

Як встановлено судом, на виконання доручення Міністра МВС України до скарги волонтера ОСОБА_2 , доручення Голови ДСНС, доповідної записки Директора персоналу Мігріна О.С. від 26.08.2024 № 28-441/283-1 та з метою проведення перевірки обставин та подій, що зазначені в скарзі та перевірки службової діяльності Головного управління з питань організації психологічного та кадрового забезпечення, соціально-гуманітарної роботи та бронювання особового складу, дотримання антикорупційного законодавства, ДСНС було відряджено до Головного управління робочу групу у складі 7 осіб для проведення перевірки у період з 02 по 06 вересня 2024 року.

За результатами робочою групою складено довідку, затверджено Директором персоналу ОСОБА_3 13.09.2024.

У ході проведення перевірки, проведеною робочою групою апарату ДСНС у період з 02 по 06 вересня 2024 року, вибірково було перевірено правильність ведення особових справ згідно вимог Правил оформлення і ведення особових справ осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, затверджених наказом ДСНС від 18.10.2013 № 656 та виявлено ряд недоліків.

Зокрема, під час здійснення перевірки положення про Відділ були виявлені суттєві недоліки. У положенні відсутні функції, що відповідають за організацію психологічного забезпечення, згідно з вимогами наказу МВС від 31 серпня 2017 року № 747 Порядок психологічного забезпечення в Державній службі України з надзвичайних ситуацій.

Наказом Головного управління від 05.02.2024 № НС-139/65, для деяких співробітників психологічної служби визначені не властиві функції, а саме, визначення їх відповідальними за ведення військового обліку і бронювання військовозобов`язаних, що суперечить вимогам абзацу 2 пункту 8 постанови КМУ від 30 грудня 2022 року № 1487 «Порядок організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів».

Також, під час проведення перевірки робочою групою ДСНС було встановлено, що у системі ДСНС в Головному управлінні працює близька особа начальника Управління персоналу ОСОБА_1 , а саме: її син ОСОБА_5 , начальник сектору взаємодії з органами влади та міжнародних відносин Головного управління, підполковник служби цивільного захисту.

У довідці зазначено, що ОСОБА_1 не повідомила безпосереднього керівника (начальника Головного управління) у встановленому Законом № 1700-VII порядку про наявність потенційного конфлікту інтересів.

При цьому, ОСОБА_8 щопівроку повідомляла про наявність близької особи, яка працює в Головному управлінні та не вважала, що у неї є потенційний конфлікт інтересів, спричинений роботою її сина на посаді начальника самостійного структурного підрозділу Головного управління.

Також, згідно з поясненнями ОСОБА_1 , нею вживалися заходи щодо недопущення ініціювання підготовки проєктів наказів та їх подальшого погодження щодо свого сина, з метою недопущення конфлікту інтересів.

Разом з цим, ОСОБА_1 , як начальник Управління, має приватний інтерес щодо свого сина у сфері, в якій вона виконує свої службові повноваження, у тому числі через підлеглих посадових осіб, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Крім цього, згідно з поясненнями ОСОБА_1 , з метою недопущення конфлікту інтересів її не включено до складу комісій Головного управління, щоб не впливати на будь-яке рішення стосовно свого сина.

Також підтверджується зазначене і в поясненнях начальника Головного управління полковника служби цивільного захисту ОСОБА_4 , що з метою запобігання виникнення конфлікту інтересів, начальника Управління ОСОБА_1 не включено до складу комісій Головного управління, питання розгляду яких можуть стосуватися її сина.

Таким чином, через потенційний конфлікт інтересів ОСОБА_1 фактично усунулася від участі у роботі комісій Головного управління, як начальник Управління, у тому числі Атестаційної комісії, Комісії з питань організаційно-штатної роботи тощо, до складу яких входять виключно керівники управлінь та інших самостійних структурних підрозділів Головного управління. Матеріали перевірки, у тому числі пояснень ОСОБА_1 та ОСОБА_4 .

Отже, як зазначає відповідач, ОСОБА_1 порушила вимоги пункту 2 частини 1 статті 28 Закону № 1700- VII, що полягає у не повідомленні нею безпосереднього керівника, або особу яка його заміщала не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли вона дізналася чи повинна була дізнатися про наявний у неї потенційний конфлікт інтересів.

Доповідною запискою директора Департаменту персоналу ОСОБА_3 від 13.09.2024 № 28-483/283-1 зазначена довідка була подана Голові ДСНС на розгляд та прийняття відповідно рішення.

26.09.2024 р. Головою ДСНС України ОСОБА_9 було видано наказ № НЦЗ-745 згідно якого за порушення службової дисципліни, що виразилося у порушенні вимог Закону № 1700-VII в частині запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, вимог керівних документів МВС та ДСНС, а також невжиття заходів щодо усунення виявлених порушень, накладено на полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника управління персоналу Головного управління, дисциплінарне стягнення у виді догани.

Не погодившись із зазначеним вище наказом позивачка звернулась до суду за захистом порушених прав.

Суд відзначає, що згідно пункту 1 розділу 1 Дисциплінарного статуту кодексу цивільного захисту, затвердженого Законом України від 5 березня 2009 року № 1068-VI (далі по тексту Дисциплінарний статут) службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту.

Пунктом 8 Дисциплінарного статуту передбачено, що порушенням службової дисципліни є протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.

Згідно зі ст. 57 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.

Статтею 68 Дисциплінарного статуту передбачено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

Приписами ст. ст. 83-85-1Дисциплінарного статуту передбачено, що прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди.

Службове розслідування має бути завершено протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Порядок проведення службового розслідування визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту.

З метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, інших порушень вимог Закону України "Про запобігання корупції" за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції за рішенням начальника особи, яка вчинила таке правопорушення, проводиться службове розслідування.

Отже, Дисциплінарним статутом встановлено порядок дій, а саме якщо у разі виявлення пов`язаного з корупцією правопорушення спеціально уповноваженого суб`єкт у сфері протидії корупції складає подання та скеровую останнє начальнику особи, яка його вчинила, а останній приймає рішення щодо проведення службового розслідування.

Таким чином, уповноважені особи Відповідача мали би проводити виключно службове розслідування на підставі відповідного рішення начальника, оскільки як вважає відповідач, ОСОБА_1 було вчинено корупційне правопорушення.

Аналогічна статті 85-1Дисциплінарного Статуту норма міститься у підпункті 10 пункту 1 розділу II Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затвердженої наказом МВС від 05.05.2015 № 515 (далі Інструкція № 515) згідно якої в разі надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції та з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, інших порушень вимог Закону України «Про запобігання корупції» призначаються службові розслідування.

За змістом ст. ст. 86 та 87 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, а у разі проведення за фактом вчинення правопорушення службового розслідування - від дня закінчення службового розслідування, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці порушника дисципліни.

Дисциплінарне стягнення не може бути накладено у період тимчасової непрацездатності або перебування особи рядового чи начальницького складу у відпустці, або якщо з дня вчинення правопорушення минуло більше року.

Суд відзначає, що відповідачем не доведено як законодавчо визначених підстав для проведення перевірки так і передбачених наслідків у вигляді притягнення посадових осіб ГУ ДСНС до відповідальності за її результатами.

Складена відповідачем Довідка не містить обставин, причин, умов та наслідків вчиненого порушення службової дисципліни Позивачем, рівня заподіяної шкоди та негативного впливу, наявності вини, обставин, що пом`якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також фактів які б вказували на можливе порушення з боку Позивача вимог службової чи виконавської дисципліни. Відсутність вказаних відомостей у Довідці, яка була підставою для накладення на Позивача дисциплінарного стягнення свідчить про те, що в ході перевірки такі обставини не встановлювались, тобто була допущена неповнота встановлення обставин порушення службової дисципліни. Довідка має узагальнювальний характер та містить відомості щодо обсягів діяльності управлінь, відділів, секторів Головного управління в загальній сукупності.

Також судом встановлено, що службова перевірка, здійснена робочою групою ДСНС України у період з 02 по 06 вересня 2024 року, щодо інформації зазначеної у скарзі волонтера ОСОБА_2 була здійснена з порушеннями вимог чинного законодавства, мала всі ознаки службового розслідування, але була оформлена неналежним чином саме як службова перевірка, котра виходила за межі звернення (скарги), що стала підставою для її проведення.

Крім того відповідачем порушено статтю 87 Закону України "Про дисциплінарний статут", оскільки дисциплінарне стягнення накладено на позивача більш ніж через рік з дня його вчинення. Представником Відповідача не надано до суду достатніх доказів щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності Відповідача поза межами строку для накладення дисциплінарного стягнення, враховуючи обізнаність про прийняття на службу сина Позивача ще з 2017 року. Позивач в свою чергу зазначав про те, що при виконанні своїх службових обов`язків та повноважень не приймала жодного рішення стосовно близької особи, а саме сина, у матеріалах службової перевірки відсутні документи за підписом позивача в інтересах близької особи, що свідчить про відсутність у діях позивача складу дисциплінарного проступку та порушення службової дисципліни.

Також, оскаржуваний наказ було прийняті всупереч приписам ст. ст. 86, 87 Дисциплінарного статуту, а саме в період перебування на лікарняному.

Вирішуючи питання задоволення позову, суд водночас виходить з того, що наказ про оголошення догани №НЦЗ-745 не є належним чином обґрунтованим, оскільки в наказі не зазначено: за які порушення накладено дисциплінарне стягнення, докази, які підтверджують вчинення особою вказаних порушень, строк з якого у Позивача виникає обов`язок надати рапорт про запобігання потенційному конфлікту інтересів безпосередньому керівнику, інші обставини на підтвердження неправомірних дій під час здійснення службових повноважень Позивачем. Загальний опис заходів, що проводились, фіксування результатів службової діяльності підрозділу, який очолювала Позивач та посилання на норми антикорупційного законодавства не встановлюють вини особи та не можуть слугувати достатньою підставою для накладення дисциплінарного стягнення.

У зв`язку із зазначеним, суд приходить до переконання, що відповідачем протиправно видано оскаржуваний наказ, яким притягнуто Позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за порушення службової дисципліни, що виразилося у порушенні вимог Закону України «Про запобігання корупції» в частині запобігання та врегулювання конфлікту інтересів.

Крім того, відповідно до рапорту від 17.09.2024 року за №Р-3432/65 та згідно наказу Головного управління ДСНС України у Харківській області (по особовому складу з адміністративно-кадрових питань) від 17.09.2024 №337 Позивач знаходилась у щорічній основній відпустці за 2023 рік у кількості 15 календарних днів у період з 18.09.2024 року по 02.10.2024 року.

Згідно медичних висновків про тимчасову непрацездатність Позивача з 18.09.2024 року по 07.10.2024 року вона безперервно знаходилась на лікуванні в Комунальному некомерційному підприємстві «Міська студентська лікарня» Харківської міської ради (згідно інформації наданої з бази Пенсійного фонду України про створення медичних висновків).

Після закінчення лікування, на підставі поданого рапорту від 07.10.2024 року за №Р-3829/65 та наказу Головного управління ДСНС України у Харківській області (по особовому складу з адміністративно-кадрових питань) від 07.10.2024 №367 Позивачу було продовжено щорічну основну відпустку з 08.10.2024 по 22.10.2024 року у зв`язку з перебуванням на лікарняному з 18.09.2024 по 07.10.2024 у період відпустки.

Отже, Відповідачем в порушення ст. ст. 86, 87 Дисциплінарного статуту прийнято спірний наказ від 26.09.2024 №НЦЗ-745.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові по справі № 420/27509/21 від 23 листопада 2023 року виснував наступне:

« 86. Колегія суддів Верховного Суду зазначає про те, що при вирішенні питання щодо наявності приватного інтересу у сфері службових повноважень як складової конфлікту інтересів слід у кожному випадку враховувати конкретні обставини, відносини та зв`язки особи, обсяг її службових/представницьких повноважень під час прийняття того чи іншого рішення.

87. Приватний інтерес може впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій лише під час реалізації службових/представницьких повноважень, що є дискреційними. Суперечність між приватним інтересом та повноваженнями полягає в тому, що, з одного боку, в особи наявний приватний інтерес (майновий або немайновий), а з іншого, особа, яка уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, має виконувати свої службові обов`язки в інтересах держави, територіальної громади, виключаючи можливість будь-якого впливу приватного інтересу.

88. З наведеного убачається, що у випадку спільної роботи з членами сім`ї та родичами слід звертати увагу на наявність, характер та зміст службових чи представницьких повноважень, що можуть бути реалізовані стосовно таких осіб. Сам лише факт наявності близьких осіб, перелічених у статті 1 Закону України "Про запобігання корупції", є тільки передумовою для виникнення конфлікту інтересів у разі спільної роботи з ними, який виникає за умови настання певних обставин.

89. Судами попередніх інстанцій правильно було вказано на те, що для встановлення факту потенційного або реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням і така суперечність може вплинути, або реально впливає на об`єктивність чи неупередженість при прийняття рішень чи вчиненні дій.

90. Без наявності хоча б одного з наведених фактів потенційний або реальний конфлікт інтересів не виникає.

91. Колегія суддів Верховного Суду звертає увагу на те, що відповідачем під час службового розслідування та притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності коло його службових обов`язків не встановлювалося. Не з`ясовано, чи мав позивач будь-який майновий чи немайновий приватний інтерес, що був би пов`язаний із виконанням ним службових повноважень. Встановлення цих фактів у матеріалах службового розслідування не відображено.

92. Також судами попередніх інстанцій було встановлено, що доказів того, що дружина позивача ОСОБА_2 та її сестра ОСОБА_3 перебувають у прямому підпорядкуванні ОСОБА_1 і те, що за своїми службовими повноваженнями позивач міг надавати їм доручення та накази відповідачем не доведено, а судами не здобуто.

93. Та обставина, яка встановлена службовим розслідуванням, що дружина позивача в короткі терміни була переведена на вищу посаду, що вплинуло на розмір отриманої нею грошової допомоги, не свідчить про наявність конфлікту інтересів між нею та позивачем, оскільки відсутні докази того, що переведення на вищу посаду працівників та встановлення їм розміру грошових допомог є дискреційними повноваженнями ОСОБА_1, або про те, що за своїми службовими повноваженнями позивач міг надавати відповідні доручення стосовно вказаного. Службовим розслідуванням це питання не досліджувалось, а судами таких обставин не встановлено.

94. З огляду на викладене, висновки відповідача про те, що позивач порушив Закон України "Про запобігання корупції" у зв`язку із тим, що не повідомив керівника про наявність потенційного конфлікту інтересів є неправомірними, оскільки в даному випадку відповідачем не доведено наявність такого конфлікту, що виключає вжиття позивачем відповідних заходів.»

З огляду на висновок Верховного Суду по справі № 420/27509/21 судом встановлено, що в аналогічному випадку в розрізі правового статусу особи та порушень які були виявлені внаслідок здійснення заходу контролю службової діяльності Відповідачем, неправомірно не застосовані у спірних правовідносинах порядок та процедура накладення дисциплінарного стягнення, встановлену наказом МВС України від 05.05.2015 № 515.

Таким чином, суд приходить до висновку про наявність підстав щодо задоволення позовних вимог та скасування наказу (по особовому складу цивільного захисту) Державної служб України з надзвичайних ситуацій «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 26.09.202 №НЦЗ-745 про накладення на полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 начальника управління персоналу дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Суд, у цій справі, також враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (п. 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких обставин, системно проаналізувавши приписи законодавства України, надавши оцінку з урахуванням усіх доказів у справі в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до положень ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної служби України з надзвичайних ситуацій, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Національне агентство з питань запобігання корупції, Головне управління ДСНС України у Харківській області про визнання протиправним та скасування наказу задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати наказ (по особовому складу цивільного захисту) Державної служби України з надзвичайних ситуацій «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 26.09.2024 №НЦЗ-745 про накладення на полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника управління персоналу дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) сплачену суму судового збору в розмірі 1211, 20 грн. (одна тисяча двісті одинадцять гривень 20 копійок) з Державної служби України з надзвичайних ситуацій (вул. О. Гончара, буд. 55а, м. Київ, 01601, ).

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 30.07.2025 р.

Суддя Бадюков Ю.В.