Справа № 826/3656/18
Суддя: Войтович І. І.
Дата ухвалення: 2025-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

29 липня 2025 року м. Київ Справа 826/3656/18

Суддя Київського окружного адміністративного суду Войтович І.І., отримавши та розглянувши заяву ОСОБА_1 подану в порядку ст. 382 КАСУ України в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Центрального об`єднаного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебувала адміністративна справа № 826/3656/18 за позовом ОСОБА_1 (далі - позивач) до Центрального об`єднаного управління Пенсійного фонду України в м. Києві (далі - відповідач), в якому просить суд (орфографія, пунктуація та стилістика автора збережені):

- визнати дії Оболонського відділу Центрального об`єднаного управління Пенсійного фонду України в м. Києві протиправними;

- зобов`язати Оболонський відділ Центрального об`єднаного управління Пенсійного фонду України в м. Києві виплатити мою пенсію за період з 01.09.2017 на підставі Постанови окружного адміністративного суду м. Києва № 826/13784/16 від 14.12.2017, яка признає протиправною і відміняє постанову Кабінету Міністрів України від 08.06.2016 № 365 "Деякі питання соціальних виплат внутрішньо переміщеним особам".

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.05.2018 (суддя - Добрянська Я.І.) в адміністративній справі № 826/3656/18 позов ОСОБА_1 задоволено частково; визнано протиправними дії Центрального об`єднаного управління Пенсійного фонду України в м. Києві щодо припинення ОСОБА_1 з 01.09.2017 виплати пенсії за віком; зобов`язано Центральне об`єднане управління Пенсійного фонду України в м. Києві поновити ОСОБА_1 з 01.09.2017 виплату пенсії за віком; в іншій частині позовних вимог відмовлено.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва в адміністративній справі № 826/3656/18 набрало законної сили за наслідками апеляційного оскарження.

Відповідно до Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 №2825-ІХ ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва; утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві; визначено територіальну юрисдикцію Київського міського окружного адміністративного суду, яка поширюється на місто Київ.

У подальшому адміністративну справу № 826/3656/18 на виконання положень пункту 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 № 2825-ІХ надіслано за належністю до Київського окружного адміністративного суду.

Матеріали адміністративної справи отримані Київським окружним адміністративним судом 26.11.2024.

У подальшому, 21.07.2025 до відділу діловодства суду від ОСОБА_1 надійшла заява про зобов`язання відповідача подати звіт про виконання судового рішення в адміністративній справі № 826/3656/18.

Заява подана позивачем 21.07.2025 отримана суддею разом з матеріалами адміністративної справи 28.07.2025.

Перевіривши матеріали поданої заяви, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Щодо правової природи заяви ОСОБА_1 суд враховує, що розділом IV КАС України врегульовано окремі процесуальні питання, пов`язані з виконанням судового рішення, а нормами статті 382 КАС України передбачено вид судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративних справах: зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення.

Законодавець, розмежовуючи види судового контролю за виконанням судового рішення, тим самим розділив і види заяв, з якими звертається позивач до суду та відповідно, наявність чи відсутність вимог до оформлення кожної з них.

Спеціальних вимог до форми та змісту заяви поданої в порядку ст. 382 КАС України процесуальний закон не містить, що обумовлює застосування загальних вимог до форми та змісту письмової заяви (клопотання), що передбачені ст. 167 КАС України.

Відповідно до положень частини 3 статті 166 та частини 1 статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України, заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

За нормами частини 1 статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Суд звертає увагу, що відповідно до приписів частини 1 статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів статей 2, 8 Кодексу адміністративного судочинства України.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Суд зазначає, що згідно з пунктам 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

У відповідності до пункту 17 Правил надання послуг поштового зв`язку (далі - Правила) внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою, згідно з тарифами оператора поштового зв`язку.

Відповідно до пункту 47 Правил надання поштового зв`язку, внутрішні реєстровані поштові відправлення, крім поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладень, подаються для пересилання у відкритому або закритому вигляді. У разі виникнення сумніву у працівника оператора поштового зв`язку щодо наявності у поштовому відправленні, яке подається для пересилання, заборонених для пересилання вкладень, відправник повинен подати відправлення у відкритому вигляді. У разі відмови відправника подати відправлення для пересилання у відкритому вигляді оператор відмовляє в пересиланні такого відправлення.

Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відправником відкритими для перевірки їх вкладення.

Таким чином, належним доказом направлення копії заяви іншим учасникам справи є оригінали розрахункового документу (оригінал поштової квитанції чи фінансового чека) та опису вкладення у цінний лист з поіменним переліком документів ф.107, видані відправникові поштового відправлення.

Враховуючи наведені вище норми та вимоги встановлені частиною 9 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, належним доказом надіслання сторонам заяви, скарги, клопотання чи заперечення відповідно до їх кількості є - опис вкладення до поштових відправлень, який повинен містити вичерпний перелік найменувань документів, що надсилаються, а також розрахунковий документ, виданий поштовим відділенням.

Відтак, наданий позивачем фіскальний чек виданий АТ "Укрпошта", не є доказом виконання нею вимог процесуального законодавства зважаючи на те, що заявником не надано до суду опису вкладення у цінний лист з поіменним переліком документів ф.107, а з наданого фіскального чеку неможливо встановити які документи направлялися за цими поштовими відправленнями.

Принагідно, суд звертає увагу на той факт, що заява в порядку ст. 382 КАС України подана заявником до суду 21.07.2025 коли фіскальний чек наданий на підтвердження відправлення заяви відповідачу виданий АТ "Укрпошта", від 25.06.2025, що свідчить про те, що відправлення відбулося майже за місяць до фактичного подання заяви до суду, що є нелогічним і ставить під сумнів достовірність наданих доказів.

Отже, суд приходить до висновку, що заявником не надано до суду доказу надіслання листом з описом вкладення іншому учаснику справи заяви про зобов`язання подати звіт про виконання судового рішення, що не відповідає вимогам КАС України.

Не отримання відповідачем заяви, яку в рамках покладених процесуальним законодавством має направити йому заявник буде свідчити про порушення гарантованого відповідачу права як учасника справи на справедливий і публічний розгляд справи, що передбачене Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з частини 2 статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Керуючись викладеним, суд приходить до висновку, що недодержання заявником вимог частини 1 статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України не дає можливості розглянути вказану заяву, у зв`язку з чим вказана заява підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Виходячи з викладеного, керуючись статтями 167, 241-243, 248, 256, 382 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 подану 21.07.2025 в порядку ст. 382 КАС України, - повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Войтович І. І.