Справа № 320/7182/25
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2025-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 липня 2025 року №320/7182/25

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого Щавінського В.Р., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ТОВ "КРАВЕЛ ЛТД" до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремленого підрозділу ДПС про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

ТОВ "КРАВЕЛ ЛТД" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремленого підрозділу ДПС з вимогою визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №19592 від 30.12.2024, яким Товариство з обмеженою відповідальністю "КРАВЕЛ ЛТД" віднесено до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, як наслідок, зобов`язати відповідача виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "КРАВЕЛ ЛТД" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що господарські операції позивача з контрагентами підтверджені належними первинними документами, які підтверджують формування показників податкової звітності та відображають реальність господарських операцій, які є підставою для формування податкового обліку підприємства. Також позивач зазначив про відсутність правових підстав для визнання ТОВ "КРАВЕЛ ЛТД" таким, що відповідає Критеріям ризиковості платника податку, у зв`язку із чим рішення Комісії ГУ ДПС у Київській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у такій реєстрації є протиправним та підлягає скасуванню.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.02.2025 позовну заяву залишено без руху. Позивачем усунуто недоліки.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.02.2025 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання (у письмовому провадженні).

Відповідачем до суду надано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що з доводами позивача він не погоджується, вважає їх безпідставними з огляду на те, що у ході проведеного аналізу наявних баз даних з урахуванням отриманих від платника податку копій документів та інформації, встановлено ймовірність здійснення Товариством з обмеженою відповідальністю «КРАВЕЛ ЛТД» () ризикових операцій у період з 10.12.2023 по 11.06.2024 з придбання товарних позицій з кодами УКТЗЕД: , та .

Відповідач зазначив, що спірне рішення від 30.12.2024 №19592 прийняте відповідно до п.8 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165. Підставами та передумовами прийняття оскаржуваного рішення слугував аналіз податкової інформації, наявної в інформаційних системах контролюючого органу. Вказав, що дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку, передбаченому Податковим кодексом України та нормативно-правовими актами, прийнятими на виконання вимог цього кодексу.

Надалі, представником позивача до суду подано відповідь на відзив, у якій останній заперечує щодо позиції контролюючого органу, вважає його доводи необґрунтованими, непослідовними та такими, що суперечать фактичним обставинам. Спростовуючи твердження податкового органу щодо відсутності у ТОВ "КРАВЕЛ ЛТД" у користуванні достатнього обсягу будь-яких приміщень, окрім офісних, враховуючи специфіку діяльності Товариства, позивач вказав, що має достатній обсяг матеріальних ресурсів у користуванні для здійснення господарської діяльності у задекларованих обсягах.

Позивач зазначив, що ні в оскаржуваному рішенні, ні до матеріалів справи відповідачем не надано обґрунтованих пояснень щодо яких конкретно господарських операцій, податкових накладних чи розрахунків коригування зроблено відповідні висновки та яких конкретно документів не вистачило для прийняття позитивного рішення стосовно платника податку.

Крім того, у відзиві на позовну заяву, представником відповідача заявлено клопотання про проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін.

Вирішуючи питання про наявність підстав для розгляду адміністративної справи в судовому засіданні, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до ч. 2 та 3 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років"; щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження встановлені ст. 262 КАС України.

Відповідно до ч. 5 вказаної статті, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тобто, за загальним правилом, відкриті у спрощеному позовному провадженні справи розглядаються судом без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 6 ст. 262 КАС України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: у випадках, визначених ст. 263 цього Кодексу; якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Частиною 6 ст. 12 КАС України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є, зокрема, інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

У даному випадку предметом позову, є визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Таким чином, дана адміністративна справа у розумінні КАС України є справою незначної складності, що може бути розглянута без проведення судового засідання.

Враховуючи, що дана адміністративна справа з огляду на її предмет і характер спірних правовідносин є незначної складності і будь-яких вагомих підстав для її розгляду в судовому засіданні відповідач не зазначив, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін.

Крім того, представником відповідача до суду подано клопотання про залишення позовної заяви без руху. Вказане клопотання обґрунтоване тим, що в адміністративному позові в якості відповідача-2 зазначено ДПС України, проте жодних вимог позивачем до нього не заявлено, а тому відповідач вважає, що наявні підстави для залишення позовної заяви без руху.

Щодо вказаного клопотання суд зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, Товариством з обмеженою відповідальністю «КРАВЕЛ ЛТД» до суду подано первинну позовну заяву до Головного управління ДПС у Київській області та ДПС України з вимогами як до ГУ ДПС у Київській області, так і до ДПС України.

Однак, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.02.2025 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу десятиденний строк для усунення недоліків шляхом подання до суду заяви на усунення недоліків з посиланням на номер даної справи, з долученням позовної заяви та її копій, відповідно до кількості учасників справи та для суду, із зазначенням у вступній частині позовної заяви належного(-их) відповідача(-ів) та змісту позовних вимог щодо кожного з відповідача(-ів), у разі зазначення в позовній заяві кількох відповідачів.

У подальшому, позивачем усунуто недоліки позовної заяви шляхом подання уточненої позовної заяви, в якій відповідачем зазначено лише Головне управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремлений підрозділ ДПС.

У вказаній позовній заяві, ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №19592 від 30.12.2024, яким Товариство з обмеженою відповідальністю "КРАВЕЛ ЛТД" віднесено до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, як наслідок, зобов`язати відповідача виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "КРАВЕЛ ЛТД" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

На підставі уточненої позовної заяви, судом відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання (у письмовому провадженні).

Враховуючи викладене, підстави для залишення позовної заяви без руху відсутні, а тому клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без руху задоволенню не підлягає.

Розглянувши позовну заяву, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

30.12.2024 через автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронних документів ДПС України» Товариством з обмеженою відповідальністю «КРАВЕЛ ЛТД» отримано рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №19592 від 30.12.2024 за підписом Голови комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Карпусенко Д. Г.

Серед підстав, що стали причиною винесення вищезазначеного рішення, вказано: «Тип ознаки, за якою внесено в реєстр ризикових платників: «п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку». Податкова інформація, зазначена у рішенні №19592 від 30.12.2024: « 03 - відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності; 14 - постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку; 11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності».

Надалі, не погодившись з винесеним рішенням, ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» 13.01.2025 подано скаргу № до Державної податкової служби України.

21.01.2025 ДПС України, за підписом голови комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Малишко Д. В., винесено рішення за результатами розгляду скарги щодо рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №1378 від 21.01.2025, яким скаргу позивача залишено без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня без змін.

Не погоджуючись з такими рішеннями податкових органів, вважаючи їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду з позовом за захистом своїх прав.

Надаючи правову оцінку відносинам, які склались між сторонами, суд зазначає наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю «КРАВЕЛ ЛТД» (), місцезнаходження: 07302, Київська область, Вишгородський район, місто Вишгород, вулиця Шолуденка, будинок 1, зареєстровано в якості юридичної особи 30.10.1992, що підтверджується відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Видами господарської діяльності позивача за кодом КВЕД є: 46.90 неспеціалізована оптова торгівля (основний); 46.51 оптова торгівля комп`ютерами, периферійним устаткуванням і програмним забезпеченням; 46.62 оптова торгівля верстатами; 46.65 оптова торгівля офісними меблями; 46.71 оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами; 46.72 оптова торгівля металами та металевими рудами; 46.73 оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; 46.74 оптова торгівля залізними виробами, водопровідним і опалювальним устаткуванням і приладдям до нього; 47.91 роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу інтернет; 47.99 інші види роздрібної торгівлі поза магазинами; 49.41 вантажний автомобільний транспорт; 52.10 складське господарство; 52.21 допоміжне обслуговування наземного транспорту; 52.24 транспортне оброблення вантажів; 68.20 надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна; 45.11 торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами; 45.19 торгівля іншими автотранспортними засобами; 45.31 оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів; 46.43 оптова торгівля побутовими електротоварами й електронною апаратурою побутового призначення для приймання, записування, відтворювання звуку й зображення; 46.47 оптова торгівля меблями, килимами й освітлювальним приладдям; 46.49 оптова торгівля іншими товарами господарського призначення; 46.52 оптова торгівля електронним і телекомунікаційним устаткуванням, деталями до нього; 46.61 оптова торгівля сільськогосподарськими машинами й устаткуванням; 46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткуванням.

Спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий кодекс України від 02.12.2010 №2755-VI (далі - ПК України).

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема: п.8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Пунктом 6 вказаного Порядку №1165 також визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Таким чином, внесення платника податків до переліку ризикових платників на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку фактично є підставою для зупинення реєстрації в ЄРПН в подальшому всіх складених платником податку податкових накладних/розрахунків коригування.

Так, пункт 6 Порядку №1165 визначено, що комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Як встановлено судом, комісією прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку на підставі пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку. У графі Податкова інформація зазначено:

« 03 - відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності; 14 - постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку; 11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності».

Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку:

- за операцією придбання у період здійснення господарської операції з 10.12.2023 по 11.06.2024; код операції, визначеної як ризикова, згідно УКТЗЕД - ; податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - 14142583;

- за операцією придбання у період здійснення господарської операції з 10.12.2023 по 11.06.2024; код операції, визначеної як ризикова, згідно УКТЗЕД - ; податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - 14142583;

- за операцією придбання у період здійснення господарської операції з 10.12.2023 по 11.06.2024; код операції, визначеної як ризикова, згідно УКТЗЕД - ; податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - 14142583.

Верховний Суд у постанові від 19.11.2021 по справі №140/17441/20 зазначив, що при вирішенні спорів такої категорії суди, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Суд зазначає, що комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.11.2021 по справі №340/1098/20.

Головною рисою індивідуальних актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акту нормам чинного законодавства.

Рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Разом із цим, оскаржуване рішення не містить обґрунтованого мотиву віднесення позивача до переліку платників, які відповідають саме пункту 8 Критерію ризиковості, адже не вказано, в якій саме поданій для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування визначено ризиковість здійснення господарської операції.

Отже, комісія податкового органу не дотрималась вимоги щодо чіткого визначення фактичної підстави для включення платника до ризикових, і посилається лише на факт наявності податкової інформації, без зазначення обґрунтувань ризикового статусу платника.

В контексті вказаного суд звертає увагу на позицію Верховного Суду викладену в постанові від 05.01.2021 по справі №640/11321/20, згідно якої вбачається, що комісія контролюючого органу має обґрунтувати свій висновок і надати належні та допустимі докази в підтвердження цих даних при прийнятті рішення, обґрунтованого тим, що в контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома в процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій.

Суд звертає увагу на те, що податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення ТОВ "Кравел ЛТД" порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.

Будь-яка податкова інформація, зокрема, надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону.

Така позиція підтримується Верховним Судом, про що свідчить правовий висновок останнього, викладений у постановах від 02.04.2020 по справі №160/93/19, від 04.06.2020 по справі №340/422/19 та від 16.04.2021 по справі №813/1301/15.

Верховний Суд у постанові від 22.07.2021 по справі №520/480/20 вказав, що саме лише посилання контролюючого органу про те, що аналіз діяльності товариства свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних, а також мінімізації платежів до бюджету, без належного обґрунтування і документального підтвердження, не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у ч.2 ст.2 КАС України.

02.04.2024 ТОВ "Кравел ЛТД" отримало рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №5125 від 02.04.2024. Позивачем, до контролюючого органу подано пояснення та копії документів, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами.

З урахуванням отриманих від платника податку пояснень та копій відповідних документів від 08.04.2024 №1, від 21.05.2024 №1, від 03.06.2024 №1, від 17.09.2024 №1, від 23.12.2024 №1, контролюючим органом прийняті рішення №5523 від 16.04.2024, №9546 від 30.05.2024, №10163 від 11.06.2024, №15446 від 25.09.2024, №19592 від 30.12.2024 про відповідність платника п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Також, отримавши рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №15446 від 25.09.2024, ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД», маючи на меті з`ясування дійсних причин винесення комісією відповідного рішення до контролюючого органу направлено запит про надання інформації.

Однак інформація, зазначена податковим органом у листі про надання інформації №259/3П1/10-36-18-03 від 02.10.2024 відрізнялася від інформації, зазначеної у рішенні №15446.

Надалі, позивачем до контролюючого органу подано розгорнуте пояснення від 23.12.2024 за вих. №1-2312/24 та копії відповідних документів.

За результатом розгляду розгорнутих пояснень, контролюючим органом прийнято рішення від 30.12.2024 №19592 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Суд зазначає, що відповідач не заперечує факт подання позивачем вищезгаданих пояснень, до яких долучалися: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, первинні документи щодо транспортування; складські документи; акти приймання-передачі, накладні, розрахункові документи, банківські виписки з особових рахунків, договори оренди та суборенди, платіжні інструкції та інші документи.

Крім того, суд звертає увагу, що жодних зауважень до наданих документів витяг з протоколу засідання комісії Головного ДПС у Київській області від 30.12.2024 №606/10-36-18-02-01 та рішення комісії регіонального рівня Головного управління ДПС у Київській області від 30.12.2024 №19592, відзив на позовну заяву - не містять.

Як вбачається з матеріалів справи, ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» є юридичною особою з основним видом діяльності за КВЕД-2010 - 46.90 неспеціалізована оптова торгівля. Даний код виду економічної діяльності включає оптову торгівлю різним асортиментом товарів без будь-якої визначеної спеціалізації. Для здійснення господарської діяльності, позивач, як залучає підрядників, так і використовує власні засоби, про що неодноразово зазначав у поясненнях.

З матеріалів справи вбачається, що позивач орендує нежитлове приміщення на підставі Договору суборенди нежитлового приміщення від 01.03.2023, укладеного між ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» (Орендар) та ФОП ОСОБА_1 (Орендодавець). Відповідно до пункту 1.1. цього Договору, Орендодавець зобов`язується передати у строкове оплатне користування, а Орендар прийняти та використовувати нежитлове приміщення на умовах, зазначених у договорі.

Дане приміщення, передане ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» 01.03.2023, що підтверджується Актом приймання-передачі майна до Договору суборенди нежитлового приміщення від 01.03.2023. Приміщення, загальна площа якого становить 60кв.м., знаходиться за адресою: вул. Ватутіна, 69, м. Вишгород. Крім того, листом від 02.03.2023 за вих.№02/03/24-1, Товариству з обмеженою відповідальністю «КРАВЕЛ ЛТД», надано дозвіл на зберігання майна на території складського комплексу, у якому знаходиться вищезазначене приміщення.

Позивач зазначив, що використовує дане приміщення для тимчасового зберігання товарів, а інформація щодо використання такого приміщення наявна у контролюючого органу, що підтверджується повідомленням про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться така діяльність від 04.04.2024.

Отже, у користуванні ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» наявне приміщення для зберігання товарно-матеріальних цінностей. Враховуючи те, що Товариство з обмеженою відповідальністю «КРАВЕЛ ЛІД» здійснює неспеціалізовану оптову торгівлю, у низці господарських операцій Товариство виступає як посередник та не потребує значних складських ресурсів.

Для транспортування товару позивач використовує автомобіль «Renault Trafic з державним номерним знаком НОМЕР_1 , який орендується у фізичної особи ОСОБА_1 на підставі Договору оренди транспортного засобу, зареєстрованого у реєстрі за номером №1515 від 01.09.2022, на умовах щомісячної орендної плати у сумі 300,00 грн. Автомобіль передано в оренду 01.09.2022, що підтверджується Актом приймання-передачі транспортного засобу від 01.09.2022.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем надано пояснення щодо господарських операцій за кодами УКТЗЕД: , , з відповідними контрагентами: ТОВ «БЕНСЕЙ АКТИВ», ТОВ «ТД «КОРСИКА» та ONIKO-Europe s.r.o. (Чехія).

Щодо придбання товару згідно УКТЗЕД (Текстильні матеріали, просочені, з покриттям або дубльовані пластмасами, крім матеріалів товарної позиції 5902 та УКТЗЕД (Прокат плоский з вуглецевої сталі завширшки 600 мм або більше, плакований, з гальванічним або іншим покриттям) позивач зазначив наступне.

22 листопада 2021 року між ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» та ТОВ «СПМК КОНСАЛТІНГ» укладений договір поставки №22/11/21-1 від 22 листопада 2021 року. Відповідно до п. 1.1 зазначеного договору, Постачальник (ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД») зобов?язується поставляти і передавати на умовах та у встановлені Договором строки товар, а Покупець (ТОВ «СПМК КОНСАЛТІНГ») зобов?язується прийняти товар у власність і оплачувати його на умовах Договору.

04 березня 2024 року ТОВ «СПМК КОНСАЛТІНГ» направлено Заявку на поставку габіонів від 04 березня 2024 року за вих. №04/03/24-1.

У період з 21.03.2024 по 01.04.2024 ТОВ «СПМК КОНСАЛТІНГ», на виконання п. 2.2 вищезазначеного договору (товар за договором поставляється на умовах передоплати), сплатив на користь ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» авансові платежі:

- 21.03.2024 на суму 1500000,00 грн., платіжна інструкція №1549;

- 21.03.2024 на суму 1650000,00 грн., платіжна інструкція №1550;

- 21.03.2024 на суму 1800000,00 грн., платіжна інструкція №1551;

- 22.03.2024 на суму 600000,00 грн., платіжна інструкція №1552;

- 22.03.2024 на суму 300000,00 грн., платіжна інструкція №1553;

- 22.03.2024 на суму 400000,00 грн., платіжна інструкція №1554;

- 25.03.2024 на суму 1500000,00 грн., платіжна інструкція №1555;

- 26.03.2024 на суму 10000,00 грн., платіжна інструкція №1556;

- 01.04.2024 на суму 200000,00 грн., платіжна інструкція №1574.

Однак, ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» було прийнято рішення про закупівлю складових елементів габіонів та подальше замовлення виробництва таких конструкцій.

Враховуючи основний вид діяльності ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» та інші види, зокрема, 46.74 оптова торгівля залізними виробами, водопровідним і опалювальним устаткуванням і приладдям до нього, закупівля відповідних складових у повній мірі пов`язана з господарською діяльністю Товариства.

Надалі, між ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» та ТОВ «БЕНСЕЙ АКТИВ» укладено договір поставки №КЛ/45-1 від 26 лютого 2024 року, відповідно до умов якого ТОВ «БЕНСЕЙ АКТИВ» зобов`язується поставити на умовах, вказаних у договорі, а ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД», що вказані в Специфікації №1, яка є невід`ємною частиною договору, отримати 5894 рулона тканини для гідроізоляції.

Постачання тканини для гідроізоляції у кількості 5894 рулонів відбулося у повному обсязі, про що свідчать наступні видаткові накладні: №1630 від 01.03.2024; №1631 від 04.03.2024; №1632 від 05.03.2024; №1633 від 06.03.2024; №1634 від 07.03.2024; №1635 від 08.03.2024; №1636 від 11.03.2024; №1637 від 12.03.2024; №1638 від 13.03.2024; №1639 від 14.03.2024; №1640 від 15.03.2024; №1641 від 15.03.2024; №1642 від 15.03.2024 та №1643 від 15.03.2024.

В подальшому, на виконання ст. 201 ПК України, ТОВ «БЕНСЕЙ АКТИВ» складено та зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідні накладні та виставлено рахунки на оплату за постачання тканини для гідроізоляції.

ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» частково виконало обов`язок щодо розрахунку за поставлені ТМЦ від ТОВ «БЕНСЕЙ АКТИВ», про що свідчать копії платіжних інструкцій №864 від 20.03.2024 на суму 300043,33 грн. та №865 від 20.03.2024 на суму 300043,33 грн. Також, позивач вказав, що оплата за зазначені ТМЦ здійснена не в повному обсязі у зв?язку з отриманням ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» оскаржуваного рішення.

Частину рулонів тканини для гідроізоляції було перевезено автомобілем RENAULT Trafic, водієм якого був працівник ОСОБА_2 , про що свідчить наказ про направлення у відрядження працівника №1/B від 24.03.2024.

Перевезення рулонів засобами ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» підтверджується наступними товарно-транспортними накладними: №26/03-24 від 26 березня 2024 року; №29/03-24 від 29 березня 2024 року; №02/04-24 від 02 квітня 2024 року; №05/04-24 від 05 квітня 2024 року; №09/04-24 від 09 квітня 2024 року; №12/04-24 від 12 квітня 2024 року; №16/04-24 від 16 квітня 2024 року.

Для перевезення іншої частини рулонів між ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» та ФОП ОСОБА_3 укладено договір перевезення вантажів автомобільним транспортом №01/03/24-П від 01.03.2024.

Надалі, ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» подано заявку №1 від 02.03.2024 за договором №01/03/24-П, якою у ФОП ОСОБА_3 замовлено перевезення 35,364 тон рулонів тканини для гідроізоляції, що підтверджується товарно-транспортними накладними №08/03-24 від 08.03.2024, №14/03-24 від 14.03.2024 та №15/03-24 від 15.03.2024.

Крім того, позивачем до матеріалів справи долучено копію свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, що належить ФОП ОСОБА_3 , фото з місця зберігання ТМЦ та оборотно-сальдову відомість по рахунку 281, у якій відображена наявність ТМЦ на балансі ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД».

Щодо господарської операції за кодом УКТЗЕД (прокат плоский з вуглецевої сталі завширшки 600 мм або більше, лакований, з гальванічним або іншим покриттям) позивачем зазначено наступне.

Між ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» та ТОВ «ТД «КОРСИКА» укладено договір №870005 від 27.03.2024 щодо поставки прокату плоского. Постачання прокату плоского з нелегованої сталі 0,40 мм пофарбованого Matt у кількості 7246,00 кг відбулося у повному обсязі, про що свідчить видаткова накладна №КОР-960001 від 05.04.2024.

У подальшому, на виконання ст. 201 ПК України, ТОВ «ТД «КОРСИКА» складено та зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №80 від 04.04.2024 на суму 352503,41 грн., у т.ч. ПДВ 58750,57 грн.

Для розрахунку за постачання прокату плоского, ТОВ «ТД «КОРСИКА» виставлено рахунок-фактуру №К/13-87003 від 27.03.2024.

ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» здійснено оплату в повному обсязі, що підтверджується платіжною інструкцією №23 від 04.04.2024 на суму 352503,41 грн.

Перевезення прокату плоского у кількості 7246 кг здійснювалось на підставі договору перевезення вантажів автомобільним транспортом №01/03/24-П від 01.03.2024, укладеного між ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» та ФОП ОСОБА_3 , за попередньою заявкою позивача №2 від 02.04.2024, що підтверджується товарно-транспортною накладною №КОР-960001 від 05.04.2024.

Також, на підтвердження даної господарської операції позивачем долучено фото з місця зберігання ТМЦ та оборотно-сальдову відомість по рахунку 281, у якій відображена наявність ТМЦ на балансі ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД».

Щодо придбання товару згідно УКТЗЕД (Дріт колючий з чорних металів; дріт кручений або плоский, колючий або неколючий, та вільно двічі кручений дріт для огорож з чорних металів) позивачем зазначено наступне.

01.03.2024 між ТОВ «СТІЛ СОЛЮШЕН ЮА» (замовник) та ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» (постачальник) було укладено договір поставки товару №01/03/24.

Пунктом 1.1 цього Договору визначено, що ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» зобов`язується у встановлений строк передати у власність ТОВ «СТІЛ СОЛЮШЕН ЮА» дріт колючий спіральний оцинкований 900*1120, оптимальною довжиною розмотування 15 метрів, відповідно до стандарту MIL-A-A55522А, а ТОВ «СТІЛ СОЛЮШЕН ЮА» зобов`язується прийняти товар та сплатити за нього грошові кошти.

Пунктом 2.1 Договору визначено, що загальна вартість договору на дату укладання складає 34545000,00 грн., в т.ч. ПДВ 5757500,00 грн.

27.02.2024 ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» виставлено рахунок на оплату №1 від 27.02.2024 на оплату авансового платежу за дріт колючий спіральний оцинкований 900*1120, оптимальною довжиною розмотування 15 метрів, відповідно до стандарту MIL-A-A55522А у кількості 48300 метрів.

04.03.2024 року ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» отримано авансовий платіж від замовника згідно рахунку на оплату, про що свідчить платіжна інструкція №129 від 04 березня 2024 року на суму 11833500,00 грн.

Факт передачі товару підтверджується відповідними видатковими накладними №8 від 28.03.2024, №23 від 28.03.2024, №28 від 03.04.2024 та актами приймання-передачі від 28.03.2024, від 28.03.2024 та від 03.04.2024.

Вказану партію товару ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» (Покупець) замовило у компанії ONIKO-Europe s.r.o. (Чехія) (Постачальник), з якою укладено контракт №EU/UKRKRAV-1503/24 від 15.03.2024.

Відповідно до п. 2.3 вказаного контракту, загальна вартість контракту визначається загальною сумою всіх інвойсів. Відповідними інвойсами є: ??INVOICE 24FV0008 від 20.03.2024 на суму 54402,50 дол. США; ??INVOICE 24FV0009 від 25.03.2024 на суму 55560,00 дол. США; ??INVOICE 24FV0010 від 25.03.2024 на суму 55560,00 дол. США; ??INVOICE 24FV0011 від 27.03.2024 на суму 55560,00 дол. США; ??INVOICE 24FV0012 від 27.03.2024 на суму 55560,00 дол. США; ??INVOICE 24FV0013 від 28.03.2024 на суму 55560,00 дол. США; ??INVOICE 24FV0014 від 28.03.2024 на суму 55560,00 дол. США; ??INVOICE 24FV0015 від 02.04.2024 на суму 47457,50 дол. США; ??INVOICE 24FV0019 від 02.04.2024 на суму 48615,00 дол. США. Матеріалами справи підтверджується, що 22.03.2024 покупцем сплачено 100% передоплату постачальнику у розмірі 435220,00 доларів США.

Постачання товару здійснено відповідно до наступних митних декларацій: ??24UA10U9 від 27.03.2024; ??24UA11U8 від 27.03.2024; ??24UA71U6 від 01.04.2024; ??24UA73U4 від 01.04.2024; 24UA72U5 від 01.04.2024; 24UA20U9 від 05.04.2024; 24UA19U6 від 05.04.2024; - 24UA04U8 від 08.04.2024; 24UA05U7 від 08.04.2024.

Таким чином, переміщення товару на митну територію України підтверджено Державною митною службою України.

У процесі здійснення зазначеної господарської операції ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» залучало підрядників.

Так, транспортно-експедиторське обслуговування за вищенаведеними митними деклараціями відбувалося ТОВ «Р-ТРАНС», з яким ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» уклало договір на транспортно-експедиторське обслуговування №06/24 від 18.03.2024.

Транспортно-експедиторське обслуговування митних декларацій відбулося відповідно до: CMR №6034532 від 26.03.2024 та акту здачі-приймання робіт (надання послуг) від 28.03.2024 №TP-0000831; ??CMR №6034530 від 26.03.2024 та акту здачі-приймання робіт (надання послуг) від 28.03.2024 №TP-0000879; ??CMR №6034529 від 28.03.2024 та акту здачі-приймання робіт (надання послуг) від 02.04.2024 №TP-0000877; ??CMR №6034528 від 30.03.2024 та акту здачі-приймання робіт (надання послуг) від 02.04.2024 №TP-0000923; ??CMR №6034527 від 29.03.2024 та акту здачі-приймання робіт (надання послуг) від 02.04.2024 №TP-0000922.

Вказані послуги оплачені ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» у повному обсязі, що підтверджується: рахунком на оплату №TP-0000831 від 22.03.2024 на суму 182618,00 грн. та платіжною інструкцією №11 від 26.03.2024 на суму 182618,00 грн.; ??рахунком на оплату №TP-0000922 від 27.03.2024 на суму 192110,00 грн. та платіжною інструкцією №876 від 01.04.2024 на суму 192110,00 грн.; р?ахунком на оплату №TP-0000923 від 27.03.2024 на суму 192110,00 грн. та платіжною інструкцією №20 від 03.04.2024 на суму 192110,00 грн.; ?рахунком на оплату №TP-0000877 від 26.03.2024 на суму 182706,00 грн. та платіжною інструкцією №12 від 26.03.2024 на суму 182706,00 грн.; р?ахунком на оплату №TP-0000879 від 26.03.2024 на суму 191204,00 грн. та платіжною інструкцією №13 від 26.03.2024 на суму 191204,00 грн.

Інша частина товару була доставлена ТОВ «ЛОГІСТІК СОЛЮШН», з яким укладено договір надання та організації послуг №CO/27/03/24/1 від 27.03.2024 на перевезення вантажів автомобільним транспортом.

Транспортно-експедиторське обслуговування митних декларацій відбулося відповідно до: разового договору-заявки №AC/27/03/24/1 від 27.03.2024, СМR №6034524 від 03.04.2024 та акту наданих послуг від 05.04.2024 №32; разового договору-заявки №AC/28/03/24/1 від 28.03.2024, CMR №6034525 від 03.04.2024 та акту наданих послуг від 05.04.2024 №33; разового договору-заявки №AC/29/03/24/1 від 29.03.2024, CMR №6034515 від 03.04.2024 та акту наданих послуг від 08.04.2024 №36; разового договору-заявки №AC/27/03/24/4 від 29.03.2024, CMR №6034514 від 03.04.2024 та акту наданих послуг від 08.04.2024 №37.

Вказані послуги оплачені ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» у повному обсязі, що підтверджується рахунком на оплату №32 від 28.03.2024 на суму 190989,00 грн. та платіжною інструкцією №26 від 04.04.2024 на суму 190989,00 грн.; рахунком на оплату №33 від 28.03.2024 на суму 190989,00 грн. та платіжною інструкцією №27 від 04.04.2024 на суму 190989,00 грн.; рахунком на оплату №36 від 02.04.2024 на суму 198041,00 грн. та платіжною інструкцією №30 від 08.04.2024 на суму 198041,00 грн.; рахунком на оплату №37 від 02.03.2024 на суму 189622,80 грн. та платіжною інструкцією №880 від 09.04.2024 на суму 189622,80 грн.

Митне оформлення вантажів здійснено ТОВ «ТРАНС ВАДА ЛОГІСТИК», яке діяло на підставі договору №03/2501-1 надання послуг з перевезень вантажів транспортом та митного оформлення вантажів від 25.03.2024.

Так, ТОВ «ТРАНС ВАДА ЛОГІСТИК» надано на користь ТОВ «КРАВЕЛ ЛІД» брокерські послуги з митного оформлення вищезазначених митних декларацій. Надання таких послуг підтверджується Актом №56 від 8 квітня 2024 року на оформлення 9 митних декларацій.

Оплата брокерських послуг з митного оформлення здійснена ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» на підставі рахунку на оплату №50 від 27 березня 2024 року на загальну суму 96309,00 грн., що підтверджується наявними в матеріалах справи копіями платіжних інструкцій №15 від 28.05.2024 та №17 від 01.04.2024.

Митні платежі (код 357) перераховано Державній митній службі, що підтверджується платіжними інструкціями №10 від 26.03.2024, №14 від 28.03.2024, №10 від 29.03.2024, №10 від 03.04.2024 та №10 від 04.04.2024.

Залишок дроту колючого, придбаного у ONIKO-Europe s.r.o., обліковується на залишках ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД», про що свідчить оборотно-сальдова відомість по рахунку 281 за 01.01.2024 - 17.12.2024.

Таким чином, матеріалами справи спростовується твердження відповідача стосовно « 03 - відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності; 14 - постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку; 11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності», оскільки позивачем надано докази наявності місць зберігання та обсягів реалізації імпортованих товарів.

Таким чином, відповідач здійснив формальний підхід до прийняття оскаржуваного рішення.

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Оскаржуване в межах даної справи рішення взагалі не містить суті та характеру податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого.

Матеріали справи не містять документального підтвердження обставин, що товариство та/або його контрагенти задіяні у проведенні ризикових операцій. Жодних доказів провадження позивачем господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, не наведено, «протокол комісії» - не містить.

Крім того, слід відмітити, що будь-які посилання податкового органу на аналіз та оцінку здійснення та реальності господарських операцій позивача з контрагентом (-ами) суд вбачає безпідставними, оскільки у даній справі суд не надає оцінку реальності здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом, на підставі яких складено спірну податкову накладну, оскільки це питання повинно досліджуватись під час здійснення податкового контролю шляхом здійснення перевірок та звірок відповідно до вимог ПК України, а тому не є предметом судового розгляду у справах щодо оскарження рішень про відмову в реєстрації податкових накладних, які стосуються наявності чи відсутності підстав для зупинення та відмови у реєстрації податкових накладних згідно виключних підстав для вчинення податковим органом таких дій та прийняття рішень, що передбачені податковим законодавством, до числа яких не відноситься встановлення ані контролюючим органом, ані судом реальності господарських операцій поза межами податкового контролю та прийнятими за такими заходами контролю рішеннями.

Крім того, суд в контексті спірних правовідносин звертає увагу, що у відповідності до пункту 5 Порядку визначено, що «платник податку, яким складено та/чи подано для реєстрації в Реєстрі ПН/РК, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку».

Тобто, з приписів викладеної норми можна встановити, що перевірці на предмет ризиковості та прийняттю рішення має передувати складення платником ПН/РК.

Судова практика з цього питання говорить про те, що процедура перевірки особи щодо її відповідності критеріям ризиковості платника податку ініціюється лише після подання таким платником податків для реєстрації податкової накладної розрахунку коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації. Право комісії регіонального рівня щодо розгляду питання про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку самостійно ініціювати процедуру розгляду відповідного питання, лише з підстав наявності податкової інформації Порядком №1165 не передбачено.

Таким чином, з огляду на викладене вище в сукупності, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено існування підстав для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про протиправність рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №19592 від 30.12.2024, що свідчить про наявність підстав для його скасування.

Суд також вважає необґрунтованими посилання відповідача на те, що спірні рішення про визначення товариства таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, не створюють для позивача жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжують для нього юридичних наслідків.

Слід враховувати, що наслідком прийняття відповідачем спірного рішення та внесення платника податку до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є зупинення в автоматичному порядку реєстрації всіх без виключення поданих позивачем податкових накладних/розрахунків коригування. Такі наслідки носять для позивача виключно негативний характер з огляду на те, що строк реєстрації кожної податкової накладної значно збільшується, а на позивача покладається додатковий обов`язок щодо надання пояснень та документів, при цьому, остаточне рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову в реєстрації буде прийнято лише після надання таких пояснень та документів.

Негативні наслідки від необґрунтованого прийняття такого рішення є також у тому, що контрагенти позивача не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між позивачем та його контрагентами.

При цьому право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника визначається з норми пункту 6 Порядку №1165, за яким у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку №1165), а саме Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання Головного управління ДПС у Київській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «КРАВЕЛ ЛТД» () з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, суд зазначає наступне.

Положеннями пункту 6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Враховуючи вказану норму, суд дійшов висновку, що оскільки рішення про визначення позивача таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, підлягає скасуванню, то зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права позивача. Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений. Тому позовні вимоги у зазначеній частині також підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

При цьому, суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 06.09.2005; п.89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18.07.2006; п.23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10.02.2010; п.58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorijav.Spain) серія A. 303-A; 09.12.1994, п.29).

Згідно з частиною 1 статті 9, статтею 72, частиною 1, 2, 5 статті 77 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статті 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

За таких обставин суд вважає, що рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №19592 від 30.12.2024 є протиправним та підлягає скасуванню.

Відновити порушене право позивача слід, на думку суду, шляхом зобов`язання Головного управління ДПС у Київській області виключити ТОВ «КРАВЕЛ ЛТД» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

З матеріалів справи встановлено, що за подання позовної заяви позивачем сплачено судовий збір у розмірі 3028,00 грн., що підтверджується платіжною інструкцією №961 від 07.02.2025.

Отже, оскільки позов задоволено повністю, судовий збір у розмірі 3028,00 грн., підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі вище викладеного, керуючись статями 2, 6-10, 19, 72-77, 90, 139, 143, 241-246, 250, 252, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАВЕЛ ЛТД» () до Головного управління ДПС у Київській області, як відокремленого підрозділу ДПС про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Київській області про відповідність /невідповідність платника податків на додану вартість критерієм ризиковості платника податку від 30.12.2024 №19592.

3. Зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області (місцезнаходження: вул.Святослава Хороброго, буд.5а, м.Київ, 03151; код ЄДРПОУ ВП 44096797) виключити «КРАВЕЛ ЛТД» (місцезнаходження: вул.Шолуденка, буд.1, м.Вишгород, Київська обл.., 07300; ) з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАВЕЛ ЛТД» () судовий збір у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) 00 грн., за рахунок бюджетних асигнувань ДПС у Київській області (місцезнаходження: вул.Святослава Хороброго, буд.5а, м.Київ, 03151; код ЄДРПОУ ВП 44096797).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Щавінський В.Р.