Справа № 640/31275/21
Суддя: Черпак Юрій Кононович
Дата ухвалення: 2025-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Черпак Ю.К.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Черпака Ю.К.,

суддів Файдюка В.В., Кобаля М.І.,

за участю секретаря судового засідання Григор`єва С.О.,

представника позивача адвоката Віданової О.В.,

представника відповідача Приймак А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради та адвоката Ореховського Миколи Леонідовича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 23 квітня 2025 року у справі за первісним позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради до ОСОБА_1 про припинення права на виконання будівельних робіт та зустрічним позовом ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування припису,

В С Т А Н О В И В:

29 жовтня 2021 року Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (далі - позивач за первісним позовом (відповідач за зустрічним позовом)/ Департамент) звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до ОСОБА_1 (далі - відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом/ ОСОБА_1 ) з вимогами:

- припинити право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (ССІ): «Реконструкція приміщень житлового будинку» за адресою: АДРЕСА_1 від 30 червня 2021 року № КВ 41;

- скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта з незначними наслідками (ССІ): «Реконструкція приміщень житлового будинку» за адресою: АДРЕСА_1 від 02 вересня 2021 року № КВ 48, замовник будівництва - ОСОБА_1 .

Первісний позов обґрунтовано тим, що Департамент здійснив заходи державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з необхідністю перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єкта, який віднесено до класу наслідків СС1. Незважаючи на те, що замовником будівництва ОСОБА_1 зареєстровано повідомлення про початок виконання робіт та декларацію про готовність об`єкта до експлуатації, під час виїзду посадової особи Департаменту доступ до об`єкта будівництва був відсутній, а представники замовника не з`явились на виклик та не надали документи для перевірки. Таким чином, перевірка не відбулась через порушення вимог пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553. Крім того, за результатами запитів до Державного реєстру речових прав та Київського міського БТІ було встановлено відсутність будь-яких зареєстрованих прав на об`єкт за вказаною адресою, а також інвентаризаційної справи, що унеможливлює ідентифікацію об`єкта як прийнятого в експлуатацію. Департамент вказує, що об`єкт будівництва не був раніше прийнятий в експлуатацію, а тому реконструкція такого об`єкта суперечить пункту 3.2.21 ДБН А.2.2-3-2014, що забороняє затвердження проектної документації на реконструкцію неприйнятого в експлуатацію будинку. Отже, проектна документація була розроблена та затверджена з порушенням вимог містобудівного законодавства. З урахуванням зазначеного Департамент дійшов висновку про наявність правових підстав для звернення до суду з відповідним позовом з метою захисту інтересів у сфері містобудівної діяльності та запобігання незаконній реконструкції.

ОСОБА_1 заперечувала проти задоволення позовних вимог, про що її представник 02 грудня 2021 року надав відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Зазначив, що ОСОБА_2 та її батько, починаючи з 2006 року здійснювали будівництво нерухомості відповідно до вимог законодавства за наявності права власності на земельну ділянку, на якій розміщено будинок з його введенням в експлуатацію 12 вересня 2011 року. Після чого здійснено реконструкцію у 2020-2021 роках. 12 вересня 2011 року інспекцією ДАБК у місті Києві зареєстровано декларацію про готовність об`єкту до експлуатації: будівництва індивідуального житлового будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 . Загальна площа будинку (відновленої господарської будівлі) 482,6 кв.м. Стан будівництва житлового будинку - збудовано фундамент та цокольний поверх. Підстава здійснення будівництва - дозвіл інспекції ДАБК у місті Києві № 2167-Сл/С від 01 вересня 2010 року. Також зазначено, що 14 березня 2014 року довірена особа ОСОБА_2 - ОСОБА_3 (матір відповідача за первісним позовом, позивача за зустрічним позовом) підготувала заяву про поділ земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 0, 1011 га, на дві окремі земельні ділянки відповідно до плану поділу та технічної документації. Таким чином, введений в експлуатацію житловий будинок (перероблений з господарської будівлі) та введена в експлуатацію частина житлового будинку (фундамент та цокольний поверх) мали бути розділеними на двох земельних ділянках. 22 жовтня 2014 року Головним управлінням Держгеокадастру у м. Києві внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомості про дві земельні ділянки, утворені у результаті поділу земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 0, 1011 га: земельна ділянка :72:453:0214, адреса: АДРЕСА_1 ; земельна ділянка :72:453:0215, адреса; АДРЕСА_1 . В свою чергу дві будівлі, що знаходилися на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 0, 1011 га (до поділу), стали перебувати на окремих земельних ділянках з однаковою адресою; АДРЕСА_1 . Після цього, власник вказаних земельних ділянок та будівель на них, передав їх у власність ОСОБА_3 17 серпня 2015 року (земельна ділянка :72:453:0214) разом з будинком та ОСОБА_1 09 квітня 2019 року (земельна ділянка :72:453:0215) разом з частиною житлового будинку. Таким чином, оскаржуване право на будівельні роботи (реконструкцію) ОСОБА_1 на земельній ділянці :72:453:0215 щодо житлового будинку, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , стосуються будівлі, дозвільна документація на будівництво якої була отримана починаючи з 2006 року згідно з вимогами чинного на той час законодавства, а також введений в експлуатацію у 2011 році. Відтак, зміст проведених будівельних робіт відповідачем у 2020-2021 роках, як реконструкція, відповідає визначенню цього виду будівельних робіт, встановленому пунктом 3.21 ДБН А.2.2.-3-2014 «Склад та зміст будівельної документації на будівництво»: реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність, тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності). Таким чином, проведені у 2020- 2021 роках будівельні роботи щодо добудови двох поверхів та мансарди є реконструкцією, оскільки відбувалася зміна геометричних розмірів будівлі, але без зміни її функціонального призначення (залишався житловий будинок). Такі дії, на переконання ОСОБА_1 , відповідають визначенню реконструкції, наведеному в пункті 3.21 ДБН А.2.2-3:2014, а також вимогам до садибної житлової забудови. У зв`язку з цим, представник вважає, що відсутні правові підстави для скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації, оскільки будівництво здійснювалось на законних підставах із дотриманням чинного містобудівного законодавства.

29 січня 2022 року представником ОСОБА_1 подано зустрічну позовну заяву, з такими вимогами:

- визнати протиправними дії Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради щодо проведення повторної позапланової перевірки з 18 листопада 2021 року по 01 грудня 2021 року щодо об`єкта будівництва «Реконструкція приміщень житлового будинку» за адресою: АДРЕСА_1 »;

- визнати протиправним та скасувати Припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 01 грудня 2021 року щодо об`єкта будівництва «Реконструкція приміщень житлового будинку» за адресою: АДРЕСА_1 ».

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 02 лютого 2022 року повернуто ОСОБА_1 зустрічну позовну заяву.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 червня 2022 року скасовано наведену ухвалу, а справу за зустрічною позовною повернуто до Окружного адміністративного суду м. Києва для продовження розгляду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 14 вересня 2022 року прийнято зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом у справі № 640/31275/21; об`єднано в одне провадження позовні вимоги за первісним та зустрічним позовами; подальший розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження.

В обґрунтування зустрічного позову зазначено, що після відкриття провадження у цій справі і збігу строку на подання відзиву на позовну заяву, 01 грудня 2021 року Департаментом за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті будівництва «Реконструкція приміщень житлового будинку» за адресою; АДРЕСА_1 », винесено Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил із зазначенням про ненадання присутніми особами всупереч пункту 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, наступних документів: документи, які підтверджують право власності/користування на об`єкт нерухомого майна; технічний паспорт на об`єкт нерухомого майна; вихідні дані про проектування згідно ДБН А 2.2.-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»; проектну документацію, розроблену та затверджену у встановленому законодавством порядку; розрахунок класу наслідків (відповідальності) об`єкту будівництва; наказ про затвердження проектної документації; накази про призначення осіб, відповідальних за здійснення авторського, технічного наглядів; сертифікати відповідальних осіб за здійснення авторського та технічного нагляду; договори, укладені на розроблення проектної документації, на здійснення авторського та технічних наглядів; документи згідно з пунктом 4.8 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва»; результати обстеження технічного стану конструкцій та висновок щодо можливості реконструкції або капітального ремонту. З метою усунення вказаного порушення Департаментом ДАБК м. Києва сформована вимога про усунення виявлених порушень вимог законодавства до 15 грудня 2021 року. Припис від 01 грудня 2021 року отримано представниками ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку 13 грудня 2021 року. Однак, на думку відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом), проведення Департаментом ДАБК м. Києва позапланової перевірки та винесення наведеного Припису від 01 грудня 2021 року є незаконним, оскільки суперечить статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку № 553.

На виконання пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» адміністративну справу № 640/31275/21 передано на розгляд до Луганського окружного адміністративного суду.

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 23 квітня 2025 року позов до ОСОБА_1 про припинення права на виконання будівельних робіт задоволено частково.

Скасовано реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція приміщень житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 » від 02 вересня 2021 року № КВ 48, замовник будівництва - ОСОБА_1 .

У задоволенні інших вимог Департаменту відмовлено.

У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 до Департаменту про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування Припису відмовлено.

Ухвалюючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що припинення права на виконання будівельних робіт є безпідставними, оскільки відповідні роботи за повідомленням від 30 червня 2021 року № КВ41 були завершені, а декларація про готовність до експлуатації вже зареєстрована 02 вересня 2021 року. Таким чином, повідомлення вичерпало свою дію і права на виконання будівельних робіт як такого більше не існує. Водночас, скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта від 02 вересня 2021 року є правомірним та обґрунтованим, оскільки під час перевірки встановлено наявність недостовірних даних, поданих замовником будівництва, а саме: ненадання документів, які підтверджують право власності/користування об`єктом нерухомого майна, відсутність технічного паспорта, проектної документації, наказів, договорів, сертифікатів відповідальних осіб, а також результатів обстеження технічного стану конструкцій. Ці порушення у сукупності свідчать про невідповідність інформації, зазначеної у декларації, фактичним обставинам та є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом. Також суд відхилив доводи ОСОБА_1 про неправомірність дій Департаменту щодо проведення позапланової перевірки, зазначивши, що така перевірка була призначена у межах повноважень органу державного архітектурно-будівельного контролю, з дотриманням передбаченої законом процедури, а предмет перевірки не дублював попередню перевірку, оскільки стосувався достовірності інших відомостей - не з повідомлення, а з декларації. З урахуванням наведеного, суд задовольнив первісний позов лише в частині скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації та повністю відмовив у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 щодо визнання дій Департаменту протиправними та скасування Припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

В апеляційній скарзі Департамент, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просить скасувати рішення суду в частині позовних вимог за первісним позовом, у задоволенні яких відмовлено, та ухвалити нове, яким задовольнити ці позовні вимоги. Зазначив, що суд першої інстанції безпідставно не врахував надані Департаментом докази та неправильно застосував норми права, що регулюють порядок набуття права на виконання будівельних робіт та правові наслідки самочинного будівництва. Зокрема, Департамент наголошує, що об`єкт за адресою: АДРЕСА_1 , був реконструйований без завершення попередніх будівельних робіт, а право на їх виконання замовником набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Однак відповідна проектна документація затверджена замовником з порушенням вимог законодавства, без містобудівних умов та обмежень, що в сукупності свідчить про самочинність будівництва. Також апелянт підкреслює, що скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації не усуває наслідків набуття прав на будівництво за спірним повідомленням, яке не втратило чинності й досі має статус «діючого» у Реєстрі будівельної діяльності. У разі залишення вказаного повідомлення в силі, замовник зможе повторно зареєструвати нову декларацію на об`єкт самочинного будівництва, що призведе до юридично значущих наслідків. Враховуючи суспільну небезпеку самочинного будівництва, апелянт наголошує на необхідності поновлення контролю у сфері містобудування шляхом задоволення позовної вимоги про припинення права на виконання будівельних робіт, набутих на підставі недостовірної та неправомірної містобудівної документації.

Також, не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог за первісним позовом, ОСОБА_1 через уповноваженого представника подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення в цій частині, відмовити у задоволенні первісного позову та ухвалити нове рішення, яким задовольнити зустрічний позов. Зазначено, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про самочинність виконання будівельних робіт, не врахувавши, що право на їх виконання було набуто на підставі повідомлення, яке зареєстроване відповідно до вимог чинного законодавства. Об`єкт, який є предметом спору, належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), для яких передбачена спрощена процедура набуття права на виконання будівельних робіт шляхом подання повідомлення без обов`язкового отримання містобудівних умов та обмежень. На момент подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт були дотримані усі передбачені Порядком № 466 та чинною редакцією законодавства вимоги, а тому підстави для визнання таких дій незаконними - відсутні. Окрім того, скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації не впливає на чинність повідомлення про початок виконання будівельних робіт та не припиняє прав, набутих на підставі такого повідомлення. Звернення Департаменту з вимогою про припинення права на виконання робіт не може ґрунтуватися лише на припущеннях щодо самочинності будівництва без належного підтвердження таких обставин. З урахуванням наведеного, ОСОБА_1 вважає висновки суду першої інстанції передчасними та такими, що суперечать положенням законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відзиви на апеляційні скарги не надходили.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та їх правову оцінку, правильність застосування норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що 30 червня 2021 року Департамент зареєстрував замовникові будівництва - ОСОБА_1 повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № КВ41 «Реконструкція приміщень житлового будинку» за адресою: АДРЕСА_1 .

Замовником будівництва - ОСОБА_1 у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), від 30 червня 2021 року № КВ41 наведені відомості, зокрема: проектна документація розроблена товариством з обмеженою відповідальністю «Проектна майстерня «Архітектор» під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_4 (серія та номер кваліфікаційного сертифіката АА № 001709) та затверджена замовником - листом ОСОБА_1 б/н від 18 червня 2021 року; загальна площа об`єкта відповідно до проектної документації - 488, 0 кв.м., житлова площа - 292, 5 кв.м., кількість житлових кімнат - 10 шт., поверховість - 2 + мансарда; містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки не отримувались згідно наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06 листопада 2017 року № 289, пункт 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не додаються; земельна ділянка використовується для будівництва на підставі частини четвертої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також 02 вересня 2021 року Департамент зареєстрував декларацію ОСОБА_1 про готовність об`єкта до експлуатації з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція приміщень житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 » за № КВ48, подану 18 серпня 2021 року.

У зазначеній декларації, поданій фізичною особою ОСОБА_1 , містяться такі основні відомості: проектна документація розроблена товариством з обмеженою відповідальністю «Проектна майстерня «Архітектор» під керівництвом головного архітектора проєкту ОСОБА_4 (кваліфікаційний сертифікат серії АА № 001709) та затверджена замовником 18 червня 2021 року; загальна площа об`єкта відповідно до проектної документації становить 488,0 кв.м, у тому числі житлова площа - 292,5 кв.м, кількість житлових кімнат - 10, поверховість - 2 поверхи та мансарда. Об`єкт класифіковано як житловий будинок із реконструкцією без зміни зовнішніх геометричних розмірів його фундаменту у плані. За результатами технічної інвентаризації встановлено: несучі конструкції - залізобетон, огороджувальні - цегла, фасади - штукатурені. Передбачено холодне та гаряче водопостачання, централізоване водовідведення. Інженерні системи опалення, ліфти та сміттєпроводи відсутні. Реконструйоване приміщення містить одну квартиру з восьми кімнат загальною площею 488,0 кв.м (житлова - 292,5 кв.м), об`єкт не містить нежитлових приміщень та місць зберігання автомобілів. Кошторисна вартість становить 195 тис. грн, у тому числі витрати на будівельні роботи - 195 тис. грн. Згідно з поданими даними, пайова участь не сплачувалась на підставі положень пункту 13 розділу I Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» № 132-IX від 20.09.2019. Технічний нагляд за виконанням будівельних робіт здійснював ОСОБА_5 (серія сертифіката АГ № 006340), на підставі договору № 22/06/Т від 18.06.2021. Роботи виконувались господарським способом без залучення підрядників.

При цьому, в пункті про документ, що посвідчує право на земельну ділянку, відсутні будь-які відомості.

Відповідно до наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 28 серпня 2021 року № 943, у зв`язку з необхідністю проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), від 30 червня 2021 року № КВ41, визначено здійснити проведення позапланової перевірки: ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ); товариства з обмеженою відповідальністю «Проектна майстерня «Архітектор» (ідентифікаційний код юридичної особи 13393120, квартал Димитрова, будинок 33, квартира 1, місто Луганськ, Луганська область, 91031): особа, відповідальна за проведення авторського нагляду: ОСОБА_4 (серія та номер кваліфікаційного сертифіката АА № 001709); особа, відповідальна за проведення технічного нагляду: ОСОБА_5 (серія та номер кваліфікаційного сертифіката АТ № 006340) на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єкті будівництва: «Реконструкція приміщень житлового будинку» за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі наведеного наказу було оформлено направлення для проведення позапланового заходу від 28 серпня 2021 року № б/н, строк дії направлення з 28 серпня 2021 року до 09 вересня 2021 року.

Як зазначає в первісній позовній заяві Департамент та не заперечується ОСОБА_1 , під час виїзду на місце посадової особи Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради з метою проведення перевірки, доступ до об`єкта будівництва був відсутній, відповідальні особи відсутні, що унеможливило проведення перевірки. При цьому, здійснено фотофіксацію об`єкта будівництва.

У зв`язку з наведеним Департамент направив лист від 01 вересня 2021 року № 073-7052, в якому повідомив, що Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проводить перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва «Реконструкція приміщень житлового будинку» за адресою: АДРЕСА_1 ». Запропоновано ОСОБА_1 чи уповноваженій нею особі прибути до Департаменту 07 вересня 2021 року о 10 год. 50 хв. за адресою: вулиця Хрещатик, 32-А, 2-й поверх, кабінет № 220, місто Київ, та надати наступні документи: документ, що посвідчує особу (паспорт) або довіреність на ім`я уповноваженої особи, документ, що засвідчує право власності (користування) земельною ділянкою, реєстраційний номер облікової картки платника податків, правовстановлюючі документи на об`єкт нерухомого майна, технічний паспорт на об`єкт нерухомого майна, вихідні дані на проектування (завдання на проектування, технічні умови, погодження) (за наявності), проектну документацію розроблену та затверджену у встановленому порядку, наказ про затвердження проектної документації, договір, укладений з проектною організацією, договір, укладений з підрядною організацією, договір, укладений на здійснення авторського нагляду, договір, укладений на здійснення технічного нагляду, виконавчу документацію згідно ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва», результати обстеження технічного стану конструкцій та висновок щодо можливості реконструкції або капітального ремонту.

На призначену дату замовник до Департаменту не прибула, необхідних для проведення перевірки документів не надала.

Департамент листом від 31 серпня 2021 року № 073-7583 звернувся до Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» з проханням надати усі наявні креслення з експлікацією площ приміщень житлового будинку за адресою: вулиця Кондукторська, 16-а у Солом`янському районі.

Відповідно до листа Комунального підприємства «Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 06 вересня 2021 року № 062/14-11469 (И-2021) за адресою: вулиця Кондукторська, 16-А, інвентаризаційна справа в сховищі відсутня, оскільки інвентаризація за цією адресою не замовлялась і не проводилась.

09 вересня 2021 року посадовою особою Департаменту було сформовано інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за параметрами запиту «права власності, інші речові права, іпотеки, обтяження» за адресою: АДРЕСА_1 , за змістом якої відомості щодо об`єктів нерухомого майна за вказаною адресою відсутні.

Також судом встановлено, що відповідно до наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 12 листопада 2021 року № 1244, у зв`язку з необхідністю проведення перевірки достовірності даних, наведених у декларації про готовність до експлуатації об`єкта з незначними наслідками (СС1) від 02 вересня 2021 року № КВ48, визначено здійснити проведення позапланової перевірки: ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ); товариства з обмеженою відповідальністю «Проектна майстерня «Архітектор» (ідентифікаційний код юридичної особи 13393120, квартал Димитрова, 33, квартира 1, місто Луганськ, Луганська область, 91031); особа, відповідальна за проведення авторського нагляду: ОСОБА_4 (серія та номер кваліфікаційного сертифіката АА № 001709); особа, відповідальна за проведення технічного нагляду: ОСОБА_5 (серія та номер кваліфікаційного сертифіката АТ № 006340) на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єкті будівництва: «Реконструкція приміщень житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 ».

На підставі наказу було оформлено направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 17 листопада 2021 року б/н, строк дії направлення з 18 листопада 2021 року до 01 грудня 2021 року.

За результатами перевірки складено акт від 01 грудня 2021 року б/н (далі - Акт).

У розділі VIII «ОПИС виявлених порушень вимог законодавства» Акту зазначено, що за результатами проведення державного нагляду (контролю) встановлено наявність порушень законодавства, а саме пункту 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, - з метою перевірки достовірності даних, наведених у декларації про готовність до експлуатації об`єкта з незначними наслідками (СС1) від 02 вересня 2021 року № КВ48 на об`єкт: «Реконструкція приміщень будинку за адресою: вул. Кондукторська, 16-а у Солом`янському районі м. Києва», на вимогу посадової особи Департаменту представником замовника будівництва ОСОБА_1 - адвокатом Коломійцем Віталієм Анатолійовичем (ордер на наданий правничої (правової) допомоги від 29 листопада 2021 року, серія АА № 1104155) не надано:

- документи. які підтверджують право власності/користування на об`єкт нерухомого майна:

- технічний паспорт на об`єкт нерухомого майна;

- вихідні дані для проектування згідно ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»;

- розрахунок класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва;

- проектну документацію, розроблену та затверджену в установленому законодавством порядку;

- наказ про затвердження проектної документації;

- накази про призначення осіб, відповідальних за здійснення авторського, технічного наглядів;

- сертифікати відповідальних осіб за здійснення авторського та наглядів;

- договори, укладені на розроблення проектної документації на здійснення авторського та технічного наглядів;

- документи згідно з пунктом 4.8 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва»;

- результати обстеження технічного стану конструкцій та висновок щодо можливості реконструкції або капітального ремонту.

Також в акті міститься відмітка про відмову в його підписанні представником ОСОБА_1 - адвокатом Коломієць Віталієм Анатолійовичем.

На підставі викладеного Департаментом винесено Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 01 грудня 2021 року з вимогою у термін до 15 грудня 2021 року усунути виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

В Приписі міститься відмітка про відмову від його отримання.

Вказані Припис та Акт були надіслані Кириченко Д.В. листом Департаменту від 01 грудня 2021 року № 073-10269.

Зважаючи на встановлені обставини та виявлене порушення у сфері містобудівної діяльності, Департамент звернувся до суду з адміністративним позовом про припинення права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, та скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації. У подальшому, відповідач у справі за первісним позовом ( ОСОБА_1 ) реалізувала своє право на судовий захист, звернувшись із зустрічним позовом про визнання протиправними дій Департаменту, а також про визнання протиправним та скасування виданого припису.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції при вирішенні вимог за первісним позовом та зустрічним позовом, колегія суддів виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовідносини щодо отримання документів, які надають право виконувати будівельні роботи, регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пунктів 1 та 4 частини першої статті 1 Закону № 3038-VI будівництво - нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва; замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

За змістом пункту 3.21 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», які затверджені наказом Мінрегіону України від 4 червня 2014 року № 163, реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та, як правило, призупинення експлуатації об`єкта або його автономних частин на час виконання робіт.

Згідно з пунктом 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 06 листопада 2017 року № 289, на який послалася замовник в повідомленні про початок будівельних робіт, до таких об`єктів будівництва належить реконструкція житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації та функціонального призначення, розміщення в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення.

Відповідно до статті 27 Закону № 3038-VI забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі будівельного паспорта визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Відповідно до частин першої, другої, третьої та п`ятої статті 32 Закону № 3038-VI клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.

Клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм і правил, затверджених згідно із законодавством.

Клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови).

Усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3.

До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти:

- характеристики можливих наслідків від відмови (стану об`єкта, при якому неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують:

- рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті, - 50 осіб;

- рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об`єкті, - 100 осіб;

- рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта, - 2500 мінімальних заробітних плат (до розрахунку збитків не включаються збитки замовників будівництва, які будують об`єкти без залучення коштів державного або місцевого бюджетів, кредитних коштів, наданих під державні гарантії, коштів державних та комунальних підприємств, бюджетних установ);

- пам`ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини»;

- нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони визначаються відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини»);

- об`єкти підвищеної небезпеки 1 і 2 класів, ідентифіковані відповідно до Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки»;

- житлові будинки понад чотири поверхи;

- об`єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» (крім об`єктів, які виробляють електричну енергію з енергії вітру, за умови позитивного висновку уповноваженого органу з оцінки впливу на довкілля).

До значних наслідків (СС3) відносяться такі об`єкти:

- пам`ятки культурної спадщини, визначені відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини»;

- об`єкти підвищеної небезпеки 1 і 2 класів, ідентифіковані відповідно до Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки»;

- житлові, громадські або багатофункціональні будівлі заввишки понад 100 метрів та/або з рівнем можливої небезпеки для здоров`я і життя людей понад 400 осіб, які постійно перебувають на об`єкті.

Тобто, до об`єктів з незначними наслідками (СС1) відносяться ті, відмова яких створює можливу небезпеку для життя та здоров`я понад 50 осіб, що постійно перебуватимуть на об`єкті, або понад 100 осіб, які перебуватимуть періодично, та не спричиняє матеріальних збитків понад 2500 мінімальних заробітних плат.

Такі самі параметри об`єктів класу відповідальності СС1 визначені в таблиці 1 ДСТУ 8855:2019 «Будівлі та споруди. Визначення класу наслідків (відповідальності)».

Задекларований об`єкт житлової забудови, що є предметом спору, формально відповідає цим критеріям.

За приписами пункту 1 частини першої статті 34 Закону № 3038-VI, яка регулює питання щодо права на виконання будівельних робіт, замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Згідно з частинами 5 і 7 статті 34 Закону контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Питання щодо повідомлення про початок виконання будівельних робіт регламентовано статтею 36 Закону №3038-VI, відповідно до частини 1 якої право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється (частина друга статті 36).

За приписами частин сьомої та восьмої статті 36 Закону №3038-VI право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Аналогічні норми відтворені в Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (далі - Порядок № 466 в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

З матеріалів справи слідує, що Департамент зареєстрував замовникові будівництва - ОСОБА_1 повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1) на об`єкт будівництва: «Реконструкція приміщень житлового будинку» за адресою: АДРЕСА_1 від 30 червня 2021 року № КВ41.

За висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 02 жовтня 2018 року у справі № 465/1461/16-а, від 01 жовтня 2019 № 826/9967/18, від 05 червня 2019 року у справі № 815/3172/18, від 23 липня 2019 року у справі № 826/5607/17, від 09 червня 2021 року у справі № 826/2123/18, від 18 червня 2021 року у справі № 420/3572/19, від 24 жовтня 2022 року у справі № 640/22599/19 та від 14 червня 2023 року у справі № 320/8929/21, реєстрація повідомлення/декларації про початок виконання будівельних робіт є актом одноразового застосування, який тягне за собою настання певних правових наслідків, в даному випадку вчинення особою дій щодо реалізації наданого йому цією декларацією права на проведення будівельних робіт. З моменту реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, з якою пов`язується закінчення будівництва об`єкта містобудування, декларація про початок виконання будівельних робіт вичерпує свою дію.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що припинення права відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним) на виконання будівельних робіт є безпідставним, оскільки такі роботи вже завершено, а відповідне повідомлення про початок їх виконання втратило чинність у зв`язку з реалізацією свого призначення.

Безпідставними є доводи апеляційної скарги Департаменту щодо неправомірності відмови суду першої інстанції у задоволенні вимог про припинення права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі повідомлення від 30 червня 2021 року № КВ41, оскільки не враховують правової природи такого повідомлення та наслідків його реалізації. Як обґрунтовано зазначив суд першої інстанції, повідомлення про початок виконання будівельних робіт має декларативний характер і втрачає чинність після завершення будівництва та реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації. Таким чином, припинення дії повідомлення відбулося автоматично внаслідок завершення будівництва, тому немає необхідності припиняти право на виконання вже завершених робіт.

Окрім того, частиною другою статті 39-1 Закону № 3038-VI встановлено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Процедура звернення до суду з відповідним позовом деталізована в пункті 15 Порядку № 466, згідно з яким у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю:

- видає припис про зупинення підготовчих або будівельних робіт;

- звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, протягом двох місяців з дня закінчення строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, визначеного у приписі про зупинення підготовчих або

будівельних робіт.

За матеріалами справи, припис про зупинення будівельних робіт не видавався, а припис від 1 грудня 2021 року не стосувався цього питання та винесений уже після подання Департаментом позову у жовтні 2021 року.

З огляду на це рішення суду першої інстанції в зазначеній частині є законним та обґрунтованим, а вимоги первісного позову щодо припинення права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 30 червня 2021 року № КВ41 стосовно об`єкта, що належить до класу з незначними наслідками (СС1), не підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог первісного позову в частині скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція приміщень житлового будинку за адресою: 03038, місто Київ, Солом`янський район, вул. Кондукторська, 16-а, від 02 вересня 2021 року № КВ48, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 39 Закону № 3038-VI прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Відповідно до частини дев`ятої статті 39 Закону № 3038-VІ зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об`єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об`єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього.

Згідно із частиною десятою статті 39 Закону № 3038-VІ замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Механізм прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів визначає Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461 (далі - Порядок № 461).

Відповідно до пункту 3 Порядку № 461 прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі - декларація).

Згідно з пунктом 16 Порядку № 461 замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації чи акті готовності об`єкта до експлуатації, за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Відповідно до пункту 22 Порядку № 461 у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у зареєстрованій декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без затвердженого в установленому порядку проекту або будівельного паспорта, а також набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю звертається до суду із позовом про скасування реєстрації декларації.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації за рішенням суду про скасування реєстрації декларації, що набрало законної сили.

Про скасування реєстрації декларації замовнику письмово в паперовій або електронній формі через електронний кабінет повідомляється протягом трьох робочих днів з дня її скасування.

Після скасування реєстрації декларації замовник має право повторно подати її згідно з вимогами, встановленими пунктом 17 цього Порядку.

Отже, суд зазначає, що достатньою та необхідною правовою підставою для подачі органом архітектурно-будівельного контролю позову щодо скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, є виявлення факту наведення замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

При цьому чинним законодавством не передбачено, що встановлення фактів наведення замовниками недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації або повідомленні про початок виконання будівельних робіт відбувається виключно за результатами здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, а не в процесі їх проведення.

Верховний Суд у постановах від 22 січня 2021 року у справі № 640/11869/20, від 20 травня 2021 року у справі № 826/7115/17 та від 23 серпня 2023 року у справі № 640/7308/19 виснував, що факт подання наведених у надісланому повідомленні та у зареєстрованій декларації недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, може бути виявлений органом ДАБІ не лише за результатом проведеної перевірки. При цьому достатньою та необхідною правовою підставою для скасування органом архітектурно-будівельного контролю реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації є встановлення факту наведення у них замовником недостовірних даних щодо правових підстав виконання будівельних робіт без належних документів чи відхилення від проектної документації, що дає підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом; закон не зобов`язує органи ДАБІ проводити перевірку, якщо недостовірність зазначених у декларації даних є очевидною.

Разом з тим, у спірних правовідносинах Департаментом було проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом діяльності - замовником ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил щодо об`єкта будівництва «Реконструкція приміщень житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ».

Вказаний захід проводився з метою перевірки достовірності даних, наведених у декларації про готовність до експлуатації об`єкта з незначними наслідками (СС1) від 02 вересня 2021 року № КВ48.

Відповідно до пункту 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553(далі - Порядок № 553), суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний:

- допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу;

- виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Ця норма прямо передбачає, що під час проведення перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю має право вимагати у суб`єкта містобудування надання документів та пояснень. Якщо такі вимоги не виконуються, то це є порушенням відповідного порядку і слугує підставою для складання акта про відмову та подальшого винесення припису.

За результатами перевірки встановлено порушення вимог законодавства, оскільки представником ОСОБА_1 - адвокатом Коломієць В.А. на вимогу посадових осіб Департаменту не надано документів, необхідних для встановлення достовірності даних, наведених у декларації.

Колегія суддів у даній правовій ситуації вважає, що відмова суб`єкта містобудування надати на законну вимогу посадової особи Департаменту необхідні документи прирівнюється до виявлення факту зазначення замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

На підтвердження такого висновку слугує й та обставина, що в декларації про готовність об`єкта до експлуатації з незначними наслідками (СС1) від 02 вересня 2021 року № КВ48 відсутні відомості про документ, що посвідчує право на земельну ділянку, що є однією з ознак самочинного будівництва.

З урахуванням наведеного у сукупності, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що недостовірність відомостей, зазначених у декларації про готовність об`єкта до експлуатації, підтверджена письмовими доказами та встановлена в результаті проведеної перевірки.

Враховуючи обсяг встановлених у справі обставин, а також беручи до уваги, що відповідачем за первісним позовом (позивачем за зустрічним) не було спростовано факту внесення недостовірних даних до зазначеної декларації, колегія суддів вважає вимоги про її скасування обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Посилання ОСОБА_1 на те, що орган державного архітектурно-будівельного контролю нібито не мав права звертатися з позовом про скасування декларації без проведення попередньої перевірки, є необґрунтованим та спростовуються згаданою правовою позицією Верховного Суду, викладеною, зокрема, у постановах Верховного Суду від 22 січня 2021 року у справі № 640/11869/20, від 20 травня 2021 року у справі № 826/7115/17, а також від 23 серпня 2023 року у справі № 640/7308/19. У зазначених постановах суд вказав, що подання органом державного архітектурно-будівельного контролю позову про скасування декларації можливе не лише за результатами перевірки, а й за наявності інших документальних підтверджень недостовірності відомостей, поданих у декларації. Законодавство не ставить право звернення з таким позовом у залежність від обов`язкового проведення позапланової перевірки. Отже, наявність письмових доказів, що свідчать про подання недостовірних даних, є достатньою підставою для звернення до суду, а відсутність акта перевірки не позбавляє орган контролю такого права.

Твердження ОСОБА_1 про те, що подані в декларації відомості не можуть вважатися недостовірними, не ґрунтуються на матеріалах справи. Недостовірність підтверджена не лише ненаданням документів на запит Департаменту, а й офіційною відповіддю БТІ про відсутність інвентаризаційної справи за вказаною адресою. Відповідачем не подано жодного належного доказу, який би підтверджував достовірність відомостей, зазначених у декларації, натомість подані органом архбудконтролю матеріали спростовані не були.

Доводи ОСОБА_1 про відсутність ознак самочинного будівництва є юридично неспроможними. Встановлені порушення законодавства стосуються ключових параметрів законності будівництва, зокрема відсутності підтверджених відомостей про правомірність реконструкції та технічних характеристик об`єкта. У сукупності з фактом ненадання документів та відсутністю даних в офіційних реєстрах ці обставини дають підстави для кваліфікації об`єкта як самочинного відповідно до частини другої статті 39-1 Закону № 3038-VI.

Позиція апеляційної скарги про формальний характер виявлених порушень не відповідає змісту спірних правовідносин. Йдеться не про несуттєві технічні помилки, а про значні недоліки, які перешкоджають однозначному підтвердженню достовірності декларації. Закон прямо встановлює, що саме недостовірність істотних даних є підставою для визнання об`єкта самочинним будівництвом і скасування декларації.

Щодо суті заявлених вимог за зустрічним позовом слід зауважити наступне.

Згідно з частиною другою статті 4 Закону № 3038-VI суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Відповідно до абзацу 1-3 частини першої статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За приписами частини третьої статті 41 Закону № 3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством.

Згідно з пунктом 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Так, відповідно до пункту 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Згідно з абзацом 13 пункту 7 Порядку № 553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Отже, Порядком № 553 встановлено, що перевірка проводиться уповноваженими особами органів архітектурно-будівельного контролю виключно у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, та серед іншого, мають право отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки, та подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

В свою чергу, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, здійснюють, зокрема, позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на, зокрема, безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

При цьому слід вказати, що ані приписи Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ані положення Порядку № 533 не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попереджати суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. Від суб`єкта владних повноважень відповідно до вимог законодавства, чинного на час проведення позапланової перевірки, вимагалось лише пред`явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед проведенням такої перевірки. Вказане також узгоджується і з обставинами, визначеними пунктом 7 Порядку № 533, що слугують підставами для проведення позапланової перевірки, як відповідного способу виявлення або підтвердження факту порушення суб`єктом містобудування норм чинного законодавства.

Аналогічної правової позиції дотримався Верховний Суд в постанові від 12.02.2019 у справі № 813/578/17.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що Департаментом дотримано вимоги законодавства при проведенні позапланової перевірки ОСОБА_1 , яка тривала з 18 листопада 2021 року по 01 грудня 2021 року. Посилання ОСОБА_1 на нібито відсутність належної підстави для проведення зазначеної перевірки є необґрунтованими, оскільки спростовуються змістом наказу Департаменту від 12 листопада 2021 року № 1244, а також направленням на проведення відповідного заходу від 17 листопада 2021 року, в яких чітко зазначено підставу перевірки, а саме: необхідність перевірки достовірності даних, наведених у декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 02 вересня 2021 року № КВ48. Зазначена підстава прямо передбачена пунктом 7 Порядку № 553.

Також не заслуговують на увагу доводи ОСОБА_1 про повторний характер перевірки, оскільки предмет попередньої позапланової перевірки, призначеної наказом від 28 серпня 2021 року № 943, стосувався достовірності даних, зазначених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, тоді як предмет перевірки за наказом від 12 листопада 2021 року № 1244 - достовірність даних декларації про готовність об`єкта до експлуатації. Відтак, підстави і предмет обох перевірок є різними, що виключає їх повторність в розумінні чинного законодавства.

З урахуванням наведеного, апеляційний суд вважає обґрунтованими висновки суду першої інстанції щодо правомірності проведення спірної позапланової перевірки, яка здійснювалася в межах повноважень, у спосіб та в строки, визначені чинним законодавством, а встановлені в її результаті порушення вимог містобудівного законодавства з боку ОСОБА_1 підтверджені належними та допустимими доказами.

Посилання ОСОБА_1 на пропуск тримісячного строку з дня подання декларації про готовність об`єкта до експлуатації як підставу для проведення позапланової перевірки є помилковим. Як вбачається з матеріалів справи, декларацію подано 02 вересня 2021 року, а наказ Департаменту про проведення перевірки видано 12 листопада 2021 року, тобто в межах визначеного пунктом 7 Порядку №?553 строку. Фактичне ж проведення перевірки, яке розпочалось 18 листопада 2021 року, не є порушенням, оскільки має значення саме дата видання наказу, як первинного акта, що засвідчує початок перевірочних дій.

Щодо тверджень ОСОБА_1 про відсутність належного повідомлення про проведення позапланової перевірки, то такі спростовуються тим, що чинне законодавство, зокрема пункт 7 Порядку №?553, не передбачає обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю здійснювати попереднє повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланового заходу. Натомість уповноважена посадова особа, як уже було зазначено раніше з посиланням на практику Верховного Суду, зобов`язана лише безпосередньо перед початком перевірки пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення на проведення перевірки, що у даному випадку було дотримано. Таким чином, аргументи апелянта з цього приводу не ґрунтуються на положеннях законодавства та є безпідставними.

Доводи апелянта щодо неправомірності виданого припису є необґрунтованими, оскільки згідно з пунктом 15 Порядку № 553 орган державного архітектурно-будівельного контролю у разі виявлення порушень вимог містобудівного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил має право вжити відповідних заходів реагування, зокрема шляхом видачі обов`язкового до виконання припису. Такий припис є належним актом реагування, який за своїм правовим змістом вимагає усунення виявлених порушень у встановлений строк. Видача припису не потребує попереднього встановлення вини чи застосування інших санкцій, а слугує превентивним інструментом для відновлення правопорядку у сфері містобудівної діяльності.

Отже, оскаржений за зустрічним позовом припис є законним і достатнім актом реагування на виявлені порушення містобудівного законодавства, які зобов`язано усунути у встановлений строк.

Реєстрація за ОСОБА_1 права власності на реконструйований об`єкт після подання декларації про готовність об`єкту до експлуатації від 02 вересня 2021 року не скасовує передбачене чинним законодавством право Департаменту на проведення перевірки та не свідчить про протиправність оскаржуваного Припису.

Оскільки суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, то колегія суддів згідно із статтею 316 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційних скарг залишає їх без задоволення, а рішення суду - без змін.

Керуючись статтями 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційні скарги Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради та адвоката Ореховського Миколи Леонідовича в інтересах ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Луганського окружного адміністративного суду від 23 квітня 2025 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач: Черпак Ю.К.

Судді: Кобаль М.І.

Файдюк В.В.

Повний текст постанови виготовлено 30.07.2025.