Справа № 260/8176/23
Суддя: Глушко Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2025-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2025 рокуЛьвівСправа № 260/8176/23 пров. № А/857/1444/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Глушка І.В.,

суддів Довгої О.І., Запотічного І.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження у місті Львові апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2024 року (ухвалене суддею Луцович М.М., м. Ужгород, 11 год. 05 хв., дата складання повного тексту рішення 25.11.2024) у справі № 260/8176/23 за адміністративним позовом Відділу житлово-комунального господарства та благоустрою Холмківської сільської ради Ужгородського району до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області, з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача -Товариства з обмеженою відповідальністю «Коватехбуд», про визнання протиправним та скасування висновку,

встановив:

у вересні 2023 року позивач - Відділ житлово-комунального господарства та благоустрою Холмківської сільської ради Ужгородського району звернувся звернувся до суду з позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (далі відповідач), в якому просив визнати протиправним і скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 07 вересня 2023 року про результати моніторингу (UA-M-2023-08-17-000011) процедури закупівлі UА-2023-05-05-002621-а Експлуатаційне утримання вулиць комунальної власності Холмківської ОТГ Ужгородського району Закарпатської області» (за кодом СРV за ДК 021:2015-45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь).

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2024 року позов задоволено частково. Визнано протиправним і скасовано висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2023-05-05-002621-а від 07.09.2023 року в частині зобов`язання здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору. В решті позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із рішенням суду в частині задоволення позову, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що рішення ухвалене за неповно з`ясованих обставин справи та неправильним застосуванням норм матеріального права та підлягає скасуванню з підстав, викладених в апеляційній скарзі. Зазначає, що на органи державного фінансового контролю покладено обов`язок зазначати у Висновку зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. З метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель, у Висновку міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання. Водночас, абзацом 2 частини 8 статті 8 Закону №922 на замовника покладено імперативний обов`язок щодо вжиття заходів для усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Зазначений у Висновку спосіб усунення порушень необхідно розглядати у взаємозв`язку з допущеними позивачем порушеннями законодавства в сфері публічних закупівель. Адже наслідком допущених позивачем порушень стало неправомірне укладення договору за результатами процедури закупівлі. Варіант усунення порушення шляхом припинення зобов`язань за договором направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан, адже наслідком допущеного порушення стало неправомірне визначення переможця та укладення договору про закупівлю з учасником, тендерну пропозицію якого необхідно було відхилити. Тобто, у разі дотримання замовником вимог Закону №922 та особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178, в редакції, чинній на момент проведення процедури закупівлі (далі - Особливості), правовідносин між переможцем закупівлі та Відділом ЖКГ взагалі б не виникло та договір від 20.06.2023 №33 не був би укладений. Оскільки укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, невідхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору є підставою для припинення такого договору. Просить скасувати оскаржуване судове рішення в частині задоволення позову та в цій частині ухвалити нове, яким в задоволенні позову відмовити.

Позивач відзиву на апеляційну скаргу не подав, що не перешкоджає розгляду справи по суті.

Третя особа подала відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити без задоволення апеляційну скаргу, а рішення суду без змін.

Відповідно до п.1 ч.1 статті 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання клопотання від учасників справи про розгляд справи за їх участю відсутні.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що в задоволенні апеляційної скарги слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Розглядаючи спір, судова колегія вважає, що місцевий суд в повній мірі дослідив і оцінив обставини по справі, надані сторонами докази.

Судом першої інстанції достовірно встановлено, що 05 травня 2023 року Відділом житлово-комунального господарства та благоустрою Холмківської сільської ради Ужгородського району через систему електронних закупівель ProZorro оголошено проведення публічної закупівлі № UА-2023-05-05-002621-а за процедурою відкритих торгів з особливостями: «Експлуатаційне утримання вулиць комунальної власності Холмківської ОТГ Ужгородського району Закарпатської області» (за кодом СРV за ДК 021:2015-45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь).

Відповідно до протоколу розкриття тендерних пропозицій у процедурі закупівлі взяв участь один учасник ТОВ «Коватехбуд».

За результатами розгляду поданої ТОВ «Коватехбуд» було прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю з переможцем процедури закупівлі - відкритих торгів з (особливостями) ТОВ «Коватехбуд», як з учасником закупівлі, який відповідає всім кваліфікаційним критеріям встановленим чинним законодавством та тендерній документації.

20 червня 2023 року між Відділом житлово-комунального господарства та благоустрою Холмківської сільської ради Ужгородського району (Замовник) та ТОВ «Коватехбуд» (Підрядник) укладено договір №33, відповідно до умов якого Замовник доручає, а Підрядник в межах договірної ціни, виконує власними силами та, за необхідності, залученими засобами роботи по об`єкту Експлуатаційне утримання вулиць комунальної власності Холмківської ОТГ, Ужгородського району, Закарпатської області»(за кодом CPV за ДК 021:2015 - 45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь), що передбачені кошторисною документацією, а Замовник зобов`язується оплачувати надані послуги.

Відповідно до наказу Північного офісу Держаудитслужби від 17.08.2023 № 65-з «Про початок моніторингу закупівель», відділом контролю у сфері закупівель Управління розпочато проведення моніторингу процедури закупівлі UА-2023-05-05-002621-а.

Управлінням Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2023-05-05-002621-а від 07.09.2023.

Відповідно до вказаного висновку моніторингом встановлено, що за результатами аналізу питання щодо відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону із урахуванням вимог Постанови №1178 та внесення змін до неї встановлено порушення вимог пункту 41, абзацу 16 пункту 44 та абзацу 4 пункту 51 Постанови №1178. За результатами аналізу питання щодо дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Коватехбуд» установлено порушення вимог абзацу 2 пункту 1 частини першої статті 31 Закону.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області зобов`язало здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погоджуючись із зробленими посадовими особами Управління Держаудитслужби висновками, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Частково задовольняючи позов, суд першої інстанції дійшов висновку, що в ході проведення моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-05-002621-а, Управлінням встановлено, що тендерна пропозиція учасника ТОВ «Коватехбуд» не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону України від 25.12.2015 №922-VIII «Про публічні закупівлі». Відділом ЖКГ в тендерній документації (розділ №1 додатку І) встановлено вимогу, що у складі тендерної пропозиції учасник надає довідку завірену підписом уповноваженої особи, про наявність механізмів та спеціалізованої техніки для якісного та вчасного надання послуг згідно з наведеною формою у розділі №1 додатку 1 тендерної документації. Однак в складі тендерної пропозиції учасника ТОВ «Коватехбуд», яку подано 15.05.2023, відсутній Акт приймання-передачі, який підтверджує факт передачі асфальтоукладчика Baukema S 750 TGL 29120 з державним реєстраційним номером 001127АО до Договору №01/12, чим порушено вимоги розділу №1 додатку 1 тендерної документації. Крім того, Відділом ЖКГ при внесенні змін до тендерної документації не оприлюднено в окремому документі перелік змін, що вносяться до тендерної документації, чим порушено вимоги абзацу 4 пункту 51 Особливостей. Однак, захід усунення виявлених порушень у вигляді припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють зловживання і корупційні дії. Зауваження відповідача зводяться до невідповідності пропозиції учасника вимогам тендерної документації, що носить суто формальний характер, так як не пов`язано із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, не пов`язано з запобіганням проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції. При цьому, судом має враховуватися принцип співмірності наслідків такого заходу тим порушенням, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами.

Надаючи юридичну оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами у справі, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції вірно застосував норми матеріального та процесуального права, з огляду на таке.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України від 26.01.1993 №2939-ХІІ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939-XII).

Відповідно до частини першої статті 1 вказаного Закону здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (зі змінами і доповненнями), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (пункт 7 Положення).

Відповідно до статті 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до частини першої статті 5 Закону № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України Про публічні закупівлі, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Відповідно до п.1 Положення про Західний офіс Держаудитслужби (далі - Офіс), затвердженого наказом Держаудитслужби №23 від 02.06.2016, він підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом.

У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління у Волинській, Закарпатській, Івано-Франківській, Рівненській, Тернопільській, Чернівецькій, Хмельницькій областях (далі - управління).

Таким чином, Держаудитслужба здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи, зокрема Управління Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області.

Згідно з преамбулою Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон №922-VIII) цей Закон визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Згідно пункту 14 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 8 Закону № 922 рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Згідно із частиною 2 статті 8 Закону № 922 для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

За наявності однієї або декількох підстав, які визначено частиною 2 статті 8 Закону №922, керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) приймає рішення про початок моніторингу процедури закупівлі та відповідно до частини 3 зазначеної статті Закону повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Частиною 6 статті 8 Закону №922 визначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником.

Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Так, 17 серпня 2023 року наказом Управління Південного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області «Про початок моніторингів процедур закупівель» № 65-з, відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», зважаючи на пункт 23 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178, та згідно з підпунктом 2 пункту 5 Положення про Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області, затвердженого наказом Північного офісу Держаудитслужби від 20 жовтня 2016 року №18 із змінами, дорученням Державної аудиторської служби України від 03 серпня 2023 року №003100-18/8714-2023, наказано почати моніторинг закупівель відповідно до переліку, що додається.

Відповідно до додатку до наказу Управління Південного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області прийнято рішення про початок моніторингу процедури закупівлі № UА-2023-05-05-002621-а, оскільки виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Законом України від 16 серпня 2022 року № 2526-IX «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та інших законодавчих актів України щодо здійснення оборонних та публічних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану», який набрав чинності 10 вересня 2022 року, розділ Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 922-VIII доповнено, зокрема, пунктом 3-7 такого змісту: «Установити, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз».

Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування затверджені постановою Кабінету Міністрів від 12 жовтня 2022 року №1178 (далі - Особливості №1178).

Відповідно до підпункту 2 пункту 44 Особливостей № 1178 замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли, зокрема, тендерна пропозиція не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.

07 вересня 2023 року за результатом проведення моніторингу, відповідачем сформовано висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UА-2023-05-05-002621-а.

Згідно з цим висновком за результатами аналізу питання щодо відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону із урахуванням вимог Постанови №1178 та внесення змін до неї встановлено порушення вимог пункту 41, абзацу 16 пункту 44 та абзацу 4 пункту 51 Постанови №1178. За результатами аналізу питання щодо дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Коватехбуд» установлено порушення вимог абзацу 2 пункту 1 частини першої статті 31 Закону.

Рішення суду в частині відмовити у задоволенні позовних вимог, позивачем не оскаржується.

Ключовим у даному спорі є питання правомірності обраного відповідачем способу усунення виявленого порушення, зокрема, шляхом припинення зобов`язань за договором із застосуванням відповідних наслідків визнання нікчемності договору.

Щодо викладеного у висновку способу усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі порушень, а саме: зобов`язання позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, то колегія суддів в даному випадку зазначає наступне.

Відповідно до ст. 43 Закону № 922-VIII договір про закупівлю є нікчемним у разі:

1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону;

2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону;

3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону;

4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону;

5) якщо назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником не відповідає товарам, роботам чи послугам, що фактично закуплені замовником.

Колегія суддів констатує, що у оскаржуваному висновку не зазначено про встановлення порушень, які у розумінні статті 43 Закону №922-VIII можуть свідчити про нікчемність договору.

Зважаючи на виключний перелік випадків щодо визначення договору нікчемним, колегія суддів вважає, що оскаржуваний висновок складений вже під час фактичного виконання умов договору №33 від 20.06.2023.

Зауваження відповідача зводяться до невідповідності пропозиції учасника вимогам тендерної документації, що носить суто формальний характер, так як не пов`язано із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, не пов`язано з запобіганням проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.

Колегія суддів зазначає, що судом має враховуватися принцип співмірності наслідків такого заходу з тими порушеннями, які виявлені, та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами.

Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан, однак, враховуючи специфіку спірної закупівлі та факт виконання укладеного між сторонами договору, привести правовідносини у первісний стан є неможливим.

Після укладення договору про закупівлю процедура закупівлі є завершеною.

У цьому випадку Держаудитслужба України не скористалась своїм правом своєчасного здійснення контролю закупівлі до кінцевого строку подання тендерних пропозицій учасниками, а це унеможливило своєчасне реагування позивача на відповідні зауваження у рамках проведення безпосередньо процедури закупівлі, а не вже після укладання договору з переможцем закупівлі.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо безпідставності визначеного оскаржуваним висновком зобов`язання усунути виявлені порушення шляхом розірвання договору, оскільки такі вимоги не співмірні з виявленими порушенням, не пов`язані із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції і можуть застосовуватись лише у виключних випадках.

Частиною 2 ст. 2 КАС України регламентовано, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі N 640/467/19 вказав, що висновок про результати моніторингу закупівлі, який є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним ст. 2 КАС України.

У висновку Держаудитслужби не зазначено про встановлення порушень, які у розумінні статті 43 Закону можуть свідчити про нікчемність договору, а спірний висновок, який є актом індивідуальної дії та породжує обов`язки для позивача, в частині вимог про вжиття заходів щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, не відповідає критеріям, встановленим частиною другою статті 2 КАС України

Також Верховним Судом зазначено, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, чого в цій справі відповідачем зроблено не було.

Аналогічна правова позиція висловлена в постановах Верховного Суду від 04.05.2023 у справі № 160/5890/22, від 11.06.2020 року у справі № 160/6502/19, від 12.08.2020 року у справі № 160/11304/19, та від 10.12.2020 року у справі № 160/6501/19.

За встановлених обставин, надаючи правову оцінку аргументам сторін, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про наявність правових підстав для скасування висновку Управління Південного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2023-05-05-002621-а від 07.09.2023 в частині зобов`язання здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору.

Судом також враховується п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, згідно якого обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до частини першої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Суд першої інстанції повністю виконав вказані вимоги процесуального закону, оскільки до спірних правовідносин вірно застосував норми матеріального та процесуального права, що призвело до ухвалення законного рішення, яке скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст.139 КАС України підстави для нового розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 242, 308, 311, 315, 316, 321, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2024 року у справі № 260/8176/23 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню до Верховного Суду, крім випадків, встановлених п.2 ч.5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України

Головуючий суддя І. В. Глушко
судді О. І. Довга
І. І. Запотічний