Справа № 520/24046/24
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2025-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2025 р. № 520/24046/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Тітова О.М., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА" до Головного управління ДПС у Харківській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА" (вул. Холодногірська, буд. 3, кім. 9, м. Харків,61098, код 42098897) звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46,м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ), Державної податкової служби України (пл. Львівська, буд. 8, м. Київ, м. Київ, 04053, ), в якому просять суд:

1. Визнати протиправними та скасувати рішення Комісії Головного управління податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних:

- №11512598/42098897 від 30.07.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної № 15 від 31.05.2024;

- №11512594/42098897 від 30.07.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №16 від 31.05.2024;

- №11512595/42098897 від 30.07.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №17 від 31.05.2024;

- №11512600/42098897 від 30.07.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №18 від 31.05.2024;

- №11512599/42098897 від 30.07.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №19 від 31.05.2024;

- № 11512596/42098897 від 30.07.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №20 від 31.05.2024;

- №11512593/42098897 від 30.07.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №21 від 31.05.2024;

- №11512597//42098897 від 30.07.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №22 від 31.05.2024.

2. Зобов`язати Державну податкову службу зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні.

- №15 від 31.05.2024 року на загальну суму 600 000,00 грн в т.ч. ПДВ 100 000,00 грн.;

- №16 від 31.05.2024 року на загальну суму 600 000,00 грн в т.ч. ПДВ 100 000,00 грн.;

- №17 від 31.05.2024 року на загальну суму 600 000,00 грн в т.ч. ПДВ 100 000,00 грн.;

- №18 від 31.05.2024 року на загальну суму 600 000,00 грн в т.ч. ПДВ 100 000,00 грн.;

- № 19 від 31.05.2024 на загальну суму 600 000,00 грн в т.ч. ПДВ 100 000,00 грн.;

- №20 від 31.05.2024 на загальну суму 500 000,00 грн в т.ч. ПДВ 83 333,33 грн.;

- №21 від 31.05.2024 на загальну суму 500 000,00 грн в т.ч. ПДВ 83 333,33 грн.;

- № 22 від 31.05.2024 на загальну суму 700 000,00 грн в т.ч. ПДВ 116 666,67 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що оскаржувані рішення комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, про відмову у реєстрації податкових накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, на думку позивача, є протиправними, прийнятими без врахування наданих позивачем пояснень та документів, а тому підлягають скасуванню.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі у порядку спрощеного позовного провадження без призначення судового засідання з повідомленням осіб.

Копія вказаної ухвали надіслана відповідачу, що підтверджується Довідкою про доставку електронного листа до електронного кабінету відповідача.

Представник Головного управління ДПС у Харківській області надав відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення позовних вимог заперечував.

Представником Державної податкової служби України, до суду, відзив на позовну заяву не надано.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України №2102-IX, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Враховуючи викладене, суд розглядає справу за наявності безпечних умов для життя та здоров`я учасників процесу, суддів та працівників суду.

Суддя у період з 07.10.2024 по 11.10.2024 перебував на навчанні, з 28.10.2024 по 05.11.2024, з 23.12.2024 по 15.01.2025, з 28.04.2025 по 02.05.2025 та з 14.07.2025 по 28.07.2025 перебував у відпустці.

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

ТОВ "МК ПЛАЗМА" є юридичною особою, яка зареєстрована в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, зареєстроване платником податку на додану вартість з 01.08.2018 року (ІПН 34).

Основний вид діяльності підприємства за КВЕД, внесений в ЄДРПОУ: 46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткованням, крім того, підприємство має інші зареєстровані види діяльності: 46.90-Неспеціалізована оптова торгівля, 49.41-Вантажний автомобільний транспорт, 52.29-Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту, 77.12-Надання в оренду вантажних автомобілів.

Операція, за фактом якої складені податкові накладну відбувалась на виконання Договору поставки продукції № 2905-01 від 29.05.2024 року, укладеного між ТОВ «МК «Плазма» та ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "НВК ТЕХНОЛОГІЇ ПІДЙОМУ" (Код ).

Відповідно до п. 1.1. Договору в порядку та на умовах, визначених цим Договором, Постачальник зобов`язується поставити та передати у власність Покупця продукцію (товар) в номенклатурі, асортименті, за цінами та в строки, визначені цим Договором, а Покупець зобов`язується прийняти цю продукцію (товар) та оплатити її на умовах, визначених цим Договором.

Пунктом 1.5. Договору визначено, що погоджені ціни, асортимент та кількість продукції (товару) відображаються в видаткових накладних, яка одночасно є доказом відвантаження та поставки продукції (товару).

В пункті 5.1. Договору Сторони погодили наступний порядок розрахунків:

Покупець зобов`язується здійснити оплату Товару на вимогу Постачальника. У випадку якщо строк та умови оплати не були погоджені Сторонами, Покупець зобов`язується здійснювати оплату Товару на наступних умовах:

5.1.1. На підставі рахунку на оплату Постачальника Покупець проводить попередню оплату продукції (товару), зазначеної в додатках до Договору на наступних умовах: в розмірі 50 % вартості продукції (товару) протягом 10 (десяти) банківських днів з дня отримання рахунку-фактури.

5.1.2. Остаточний розрахунок в розмірі 50 % вартості продукції (товару) здійснюється Покупцем протягом 20 (двадцяти) банківських днів з моменту підписання видаткової накладної.

На виконання взятих на себе зобов`язань, 29 травня 2024 р. ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "МК ПЛАЗМА" виставляє в адресу ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "НВК ТЕХНОЛОГІЇ ПІДЙОМУ" Рахунок на оплату по замовленню № 63 на суму 7 500 006,00 грн в т.ч. ПДВ 1 250 001,00 грн :

- ЗПП Варта-Універсал-М з канатом довжиною 550 мм 15 000 шт.;

- Ящик з гофрокартону 1500 шт.

ТОВ " НВК ТЕХНОЛОГІЇ ПІДЙОМУ " 31 травня 2024 року на розрахунковий рахунок ТОВ «МК ПЛАЗМА» перераховує попередню оплату:

- у сумі 600 000,00 грн в т.ч. ПДВ 100 000,00 грн про що свідчить виписка банку;

- у сумі 600 000,00 грн в т.ч. ПДВ 100 000,00 грн про що свідчить виписка банку;

- у сумі 600 000,00 грн в т.ч. ПДВ 100 000,00 грн про що свідчить виписка банку;

- у сумі 600 000,00 грн в т.ч. ПДВ 100 000,00 грн про що свідчить виписка банку;

- у сумі 600 000,00 грн в т.ч. ПДВ 100 000,00 грн про що свідчить виписка банку;

- у сумі 600 000,00 грн в т.ч. ПДВ 100 000,00 грн про що свідчить виписка банку;

- у сумі 500 000,00 грн в т.ч. ПДВ 83 333,33 грн про що свідчить виписка банку;

- у сумі 500 000,00 грн в т.ч. ПДВ 83 333,33 грн про що свідчить виписка банку;

- у сумі 700 000,00 грн в т.ч. ПДВ 116 666,67 грн про що свідчить виписка банку.

Таким чином у ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "МК ПЛАЗМА" виникають податкові зобов`язання відповідно ст. 187.1. ПК України. ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "МК ПЛАЗМА відправляє на реєстрацію податкові накладні:

- №15 від 31.05.2024 року;

- №16 від 31.05.2024 року;

- №17 від 31.05.2024 року;

- №18 від 31.05.2024 року;

- № 19 від 31.05.2024;

- №20 від 31.05.2024;

- №21 від 31.05.2024;

- № 22 від 31.05.2024.

Зазначені податкові накладні подані Позивачем для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, та одержані контролюючим органом, але із зупиненням процедури реєстрації відповідно до п.201.16 ст. 201 Податкового кодексу України.

При цьому відповідно до квитанцій, отриманих від контролюючого органу, реєстрацію податкових накладних було зупинено на підставі того, що обсяг постачання товару/послуги перевищує величину залишку, визначеного як різниця обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Позивачем надано до контролюючому органу пояснення, які містять інформацію про основний вид діяльності позивача та надані всі наявні в нього документи на підтвердження реальності операції, що на його думку є достатнім для вирішення питання щодо реєстрації спірних податкових накладних.

Зокрема, на підтвердження відвантаження продукції була надана видаткової накладної № 75 від 14 червня 2024 року та товарно-транспортна накладна № Р75 від 14.06.2024 року. Крім того платником надавалась обротно-сальдова відомість по рахунку 631 та банківські виписки, Акт звірки взаєморозрахунків.

Також встановлено, що ТОВ «МК ПЛАЗМА» не є виробником реалізованого товару. А придбало її у ПАТ "УКРЗАЛІЗНИЦЯ", ФІЛІЯ "ВІННИЦЯТРАНСПРИЛАД" ПАТ "УКРЗАЛІЗНИЦЯ", що підтверджується наступними документами: Договір поставки № 24098 від 27.05.2024 року, Специфікація № 1 від 27.05.2024 року, Рахунок на оплату № 591 від 30.05.2024 року, Видаткова накладної № 1178 від 14.06.2024 р., Виписка банку від 30.05.2024 року, Оборотно сальдова відомість по рахунку 631 за 29.05.2024 30.06.2024 року.

Переміщення товару на склад ТОВ «НВК ТЕХНОЛОГІЇ ПІДЙОМУ» підтверджує Товарно-транспортна накладна № Р75 від 14.06.2024 року.

За результатами розгляду поданих пояснень та документів, комісією регіонального рівня, прийнято рішення про необхідність подання додаткових пояснень та документів, про що позивач отримав наступні повідомлення:

- №11435845/42098897 від 18.07.2024 (щодо ПН №15 від 31.05.2024);

- №11435846/42098897 від 18.07.2024 (щодо ПН №16 від 31.05.2024);

- №11435847/42098897 від 18.07.2024 (щодо ПН №17 від 31.05.2024);

- №11442307/42098897 від 18.07.2024 (щодо ПН №18 від 31.05.2024);

- №11442323/42098897 від 18.07.2024 (щодо ПН №19 від 31.05.2024);

- №11442319/42098897 від 18.07.2024 (щодо ПН №20 від 31.05.2024);

- №11442316/42098897 від 18.07.2024 (щодо ПН №21 від 31.05.2024);

- №11442313/42098897 від 18.07.2024 (щодо ПН №22 від 31.05.2024).

Згідно вказаних повідомлень платнику необхідно надати копії первинних документів щодо придбання товарів, зберігання продукції, транспортування продукції, а також розрахункові документи та/або банківські виписки.

Розділ "Додаткова інформація" не заповнений.

На виконання вимог контролюючого органу позивачем були надані додаткові пояснення з наданням всіх первинних документів, які належним чином розкривали сутність господарської операції та підтверджували її реальність. За результатами розгляду додаткових пояснень комісією регіонального рівня не були враховані надані документи та пояснення та прийнято рішення про відмову в реєстрації податкових накладних:

- №11512598/42098897 від 30.07.2024 (щодо ПН № 15 від 31.05.2024);

- №11512594/42098897 від 30.07.2024 (щодо ПН №16 від 31.05.2024);

- №11512595/42098897 від 30.07.2024 (щодо ПН №17 від 31.05.2024);

- №11512600/42098897 від 30.07.2024 (щодо ПН №18 від 31.05.2024);

- №11512599/42098897 від 30.07.2024 (щодо ПН №19 від 31.05.2024);

- № 11512596/42098897 від 30.07.2024 (щодо ПН №20 від 31.05.2024);

- №11512593/42098897 від 30.07.2024 (щодо ПН №21 від 31.05.2024);

- №11512597//42098897 від 30.07.2024 (щодо ПН №22 від 31.05.2024).

Підставою прийнятих рішень зазначено: ненадання/часткове надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку.

При цьому, в графі "Додаткова інформація (зазначити конкретні документи)" відсутній конкретний перелік документів, якого не вистачило для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

Позивач, вважаючи протиправним оскаржувані рішення, звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи оцінку заявленим позовним вимогам та запереченням проти них, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з приписами п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

При цьому, відповідно до пункту 74.2 статті 74 Податкового кодексу України в Єдиному реєстрі податкових накладних забезпечується проведення постійного автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Критерії оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Пунктом 74.3 статті 74 Податкового кодексу України передбачено, що зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Відповідно до пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних" № 1246 від 29.12.2010 (далі Порядок №1246), податкова накладна електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно пункту 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, щодо наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Водночас, пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання цієї норми Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 11 грудня 2019 року №1165, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).

Згідно з приписами пункту 4 Порядку №1165 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку №1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.

Відповідно до вимог пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Положеннями п.7 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до пункту 10 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Згідно із пунктом 11 Порядку №1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Відповідно до п.25 Порядку № 1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений наказом Міністерства фінансів України 12.12.2019 №520 (далі - Порядок №520).

Відповідно до пунктів 2, 3, 4, 5, 6, 7, 9, 11 Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Таким чином, з аналізу викладених вище приписів вбачається, що реєстрація податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена з підстав відповідності критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснених операцій.

При цьому, суд зазначає, що законодавець визначив два етапи реєстрації податкових накладних: перший - це зупинення реєстрації податкової накладної який є проміжним перед прийняттями рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та другий - це сам етап прийняття рішення податковим органом.

Виходячи зі змісту вказаних норм, суд приходить до висновку, що рішення про реєстрацію/відмову у реєстрації податкової накладної приймається за результатами оцінки наданих підприємством документів.

У своїх поясненнях позивач надав до контролюючого органу такий пакет документів: штатний розпис, договір поставки продукції № 2905-01 від 29.05.2024 року, рахунок на оплату по замовленню № 63 від 29 травня 2024 р., виписка банку від 31.05.2024 року, видаткова накладна № 75 від 14.06.2024 року, товарно-транспортна накладна № Р75 від 14.06.2024 року, договір поставки № 24098 від 27.05.2024 року, рахунок на оплату № 591 від 30.05.2024 року, накладна № 1178 від 14.06.2024 року, виписка банку від 30.05.2024 року, оборотно-сальдова відомість по рахунку 361 за 29.05.2024 30.06.2024 року, картка рахунку 361 за 29.05.2024 30.06.2024 року, акт звірки, оборотно-сальдова відомість по рахунку 631 за 29.05.2024 30.06.2024 року, а також документи на підтвердження придбання реалізованого товару.

Матеріали справи свідчать, що в якості підстав для зупинення реєстрації спірних у даній справі податкових накладних визначено п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій та запропоновано позивачу надати пояснення та копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, одним із критеріїв ризиковості операції є відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Так, в квитанціях контролюючим органом вказано на те, що для реєстрації податкових накладних Обсяг постачання товару/послуги 1206, перевищує величину залишку, визначеного як різниця обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій (додаток 3 Порядку).

Водночас, зазначені квитанції не містять інформації або ж зазначення про те, які документи необхідні контролюючому органу для прийняття рішення про реєстрацію спірних податкових накладних.

Така правова позиція вже неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема у постановах від 23 жовтня 2018 року по справі №822/1817/18, від 21 травня 2019 року по справі №0940/1240/18, від 10 квітня 2020 року по справі №819/330/18, яка враховується судом при вирішенні даної справи відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України.

Суд також звертає увагу на те, що у випадку загальної вказівки щодо необхідності подати документи у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний саме в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття необґрунтованого рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

Верховний Суд у постанові від 3 листопада 2021 року у справі №360/2460/20 за наслідками аналізу положень Порядку №520 зазначив, що можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.

Вказане також узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеного в постанові від 16 лютого 2023 року по справі № 380/7648/22, яка також враховується судом при вирішенні даної справи відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України.

Таким чином, недотримання податковим органом вимог законодавства на етапі зупинення реєстрації податкових накладних щодо оформлення квитанції прямо вказує на те, що рішення, які прийнято на наступному етапі, тобто рішення комісії про відмову у реєстрації податкової (них) накладної (них), теж не є законним.

Слід зазначити, що при вирішенні питання про реєстрацію податкових накладних адміністративний суд не досліджує зміст господарських правовідносин. Завдання суду полягає у дослідженні документів первинного бухгалтерського обліку в аспекті їх належності для цілей підтвердження реальності господарських операцій. Необхідність підтвердження реальності господарських операцій переслідує публічно-правові цілі - встановлення належності виконання платниками податків визначених законодавством податкових обов`язків.

Суд звертає увагу, що разом з позовною заявою позивачем також надано до суду копії первинних документів на підтвердження здійснення господарських операцій, в результаті чого, керуючись вимогами п. 201.10 ст. 201 ПК України, позивачем подано податкові накладні для її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Незважаючи на подані документи, податковим органом регіонального рівня прийнято оскаржувані рішення про відмову у реєстрації вказаних податкових накладних.

З аналізу наведених судом правових норм слід дійти висновку, що рішення Комісії Головного управління ДПС України повинні містити чіткі підстави для відмови в реєстрації податкової накладної. Однак, як вбачається з доданих до позову матеріалів, рішеннями комісії Головного управління ДПС у Харківській області відмовлено у реєстрації спірних податкових накладних, а в якості підстави визначено ненадання/часткове ненадання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отримання повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку.

Вказані обставини свідчать про те, що контролюючим органом не було надано оцінки поданим позивачем разом із поясненнями документам.

Відтак, суд приходить до висновку, що відповідачем не надано до суду доказів правомірності та обґрунтованості зупинення реєстрації спірних податкових накладних на підставі п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Також суд наголошує, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на п. 1 Критеріїв є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Вищевикладені обставини свідчать про протиправність зупинення реєстрації спірних податкових накладних.

При цьому, як вбачається зі змісту наданих представником позивача пояснень, позивачем після отримання квитанцій про зупинення реєстрації податкових накладних на виконання норм діючого законодавства було направлено на адресу відповідача пояснення разом із переліком документів, що підтверджують здійснення господарських операцій, що стали підставою для складання та реєстрації спірних податкових накладних.

Однак, комісією було прийнято оскаржувані рішення про відмову у реєстрації спірних податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних через неподання платником первинних документів, а саме: ненаданням/частковим ненаданням додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отримання повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку.

Як передбачено приписами п. 11 Порядку № 520, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Таким чином, з аналізу вищевикладеної норми вбачається, що рішення про відмову у реєстрації податкової накладної приймається у разі не підтвердження платником податків документально інформації, зазначеної у податковій накладній, реєстрацію якої зупинено.

Натомість, як встановлено судовим розглядом справи, зупинення реєстрації спірних податкових накладних як передумови прийняття відповідного рішення Комісії про відмову у їх реєстрації, було здійснено відповідачем безпідставно, оскільки у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних зазначено посилання на критерії ризиковості, тому рішення про відмову у реєстрації податкової накладної є протиправним та підлягає скасуванню.

Враховую викладене, суд дійшов висновку про визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №11512598/42098897 від 30.07.2024 (щодо ПН № 15 від 31.05.2024); №11512594/42098897 від 30.07.2024 (щодо ПН №16 від 31.05.2024); №11512595/42098897 від 30.07.2024 (щодо ПН №17 від 31.05.2024); №11512600/42098897 від 30.07.2024 (щодо ПН №18 від 31.05.2024); №11512599/42098897 від 30.07.2024 (щодо ПН №19 від 31.05.2024); № 11512596/42098897 від 30.07.2024 (щодо ПН №20 від 31.05.2024); №11512593/42098897 від 30.07.2024 (щодо ПН №21 від 31.05.2024); №11512597//42098897 від 30.07.2024 (щодо ПН №22 від 31.05.2024) в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданої Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА".

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати у Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну, суд зазначає наступне.

Реалізація суб`єктами публічної адміністрації своїх повноважень, які є законодавчо визначеними, що випливає з положень частини другої статті 19 Конституції України, здійснюється в межах відповідної законної дискреції.

Під дискреційними повноваженнями слід розуміти надання органу або посадовій особі повноважень діяти на власний розсуд в межах закону. Зокрема, дискреційні повноваження полягають у тому, що суб`єкт владних повноважень може обирати у конкретній ситуації альтернативне рішення, яке є законним.

Дискреційні повноваження - це комплекс прав і зобов`язань представників влади як на державному, так і на регіональному рівнях, у тому числі представників суспільства, яких уповноважили діяти від імені держави чи будь-якого органу місцевого самоврядування, що мають можливість надати повного або часткового визначення і змісту, і виду прийнятого управлінського рішення. Також ця особа може вибирати рішення у передбачених для конкретних ситуацій нормативно-правових актах або схожих документах.

Відповідно до Рекомендацій Комітету Ради Європи N R(80)2 щодо здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Ради 11 березня 1980 року на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за конкретних обставин, та яке захистить або відновить порушене право.

Адміністративний суд під час розгляду та вирішення публічно-правових спорів перевіряє, чи рішення суб`єкта владних повноважень прийняте у межах законної дискреції. При цьому, відповідно до правил правозастосування практики Європейського суду з прав людини, суд не може своїм рішенням підмінити рішення суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до абзацу 3 пункту 10.3 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду "Про судове рішення в адміністративній справі" від 20.05.2013 № 7, суд може ухвалити постанову про зобов`язання відповідача прийняти рішення певного змісту за винятком випадків, коли суб`єкт владних повноважень відповідно до закону приймає рішення на власний розсуд.

Суд не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, приймати замість нього рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, і давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, що належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень, оскільки такі дії виходять за межі визначених йому повноважень законодавцем.

Отже, адміністративний суд, у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень, виконуючи цілі, встановлені адміністративним судочинством щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення) передбаченим частиною 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається і не може втручатися в дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Так, відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна особа має право звернутися до суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

За приписами пункту 4 частини 2 статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі задоволення позову суд може прийняти постанову про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Аналізуючи дані положення кодексу, можна дійти висновку, що законодавством передбачено право суду у випадку встановлення порушення прав позивача зобов`язувати суб`єкта владних повноважень приймати рішення або вчиняти певні дії.

Окрім того, суд звертає увагу на приписи п.п. 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою КМ України №1246 від 29.12.2010, (зі змінами), яким передбачено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструються у день: 1) прийняття комісією рішення про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; 2) набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення суду). У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

У першому випадку податкова накладна, реєстрацію якої в ЄРПН було зупинено, реєструється у день прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, яке ухвалюється саме Комісією ДПС.

У другому випадку податкова накладна, реєстрацію якої в ЄРПН було зупинено, реєструється у день набрання законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної, при цьому датою реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, нормами Податкового кодексу України та Порядку чітко визначено настання такої події, як набрання законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної та можливості зазначення дати її реєстрації.

Враховуючи викладене, суд для ефективного захисту прав позивача, суд вважає за необхідне зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №15 від 31.05.2024 року; №16 від 31.05.2024 року; №17 від 31.05.2024 року; №18 від 31.05.2024 року; № 19 від 31.05.2024; №20 від 31.05.2024; №21 від 31.05.2024; № 22 від 31.05.2024, подані Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА" датою їх фактичного подання на реєстрацію.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст. 139 КАС України.

Щодо відшкодування позивачу витрат на надання професійної правничої допомоги, суд зазначає наступне.

Положеннями ч. 1 ст. 132 КАС України передбачено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до положень ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до ч.1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно із ч. 7 ст. 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

На підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 25000,00 грн. Позивачем надано договір про надання професійної правничої допомоги, копію Акту наданих послуг, копію прибутково-касового ордеру.

Відповідно до ч. 7 ст. 134 КАС України обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Суд, ураховуючи принципи диспозитивності та змагальності, не має права вирішувати питання про зменшення суми судових витрат на професійну правову допомогу, що підлягають розподілу, з власної ініціативи.

Вказаний правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 по справі №755/9215/15-ц.

Відповідачем по справі надано до суду клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Разом з тим, суд зазначає, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі ст. 41 Конвенції. Зокрема, згідно з його практикою заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі "East/West Alliance Limited" проти України", заява № 19336/04).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Тобто, суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою.

Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості, пропорційності та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час, та неспіврозмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.

Таким чином, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи.

Враховуючи надане відповідачем клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами та те, що справа, по якій адвокатом надано послуги, є справою незначної складності, справа розглядалась в порядку спрощеного провадження без виклику сторін, суд зазначає, що складання адвокатом в рамках даної адміністративної справи документів, такі послуги не є послугами значного обсягу, суд дійшов висновку про те, що заява про відшкодування позивачу судових витрат, пов`язаних з правничою допомогою адвоката, підлягає частковому задоволенню у сумі 6000,00 грн.

Керуючись ст.ст. 257, 258, 262, 246, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА" (вул. Холодногірська, буд. 3, кім. 9, м. Харків,61098, код 42098897) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46,м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ), Державної податкової служби України (пл. Львівська, буд. 8, м. Київ, м. Київ, 04053, ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №11512598/42098897 від 30.07.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної № 15 від 31.05.2024 в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданої Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА".

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №15 від 31.05.2024 року на загальну суму 600 000,00 грн в т.ч. ПДВ 100 000,00 грн. подану Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА" датою її фактичного подання на реєстрацію.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №11512594/42098897 від 30.07.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №16 від 31.05.2024 в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданої Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА".

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №16 від 31.05.2024 року на загальну суму 600 000,00 грн в т.ч. ПДВ 100 000,00 грн., подану Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА" датою її фактичного подання на реєстрацію.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №11512595/42098897 від 30.07.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №17 від 31.05.2024 в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданої Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА".

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №17 від 31.05.2024 року на загальну суму 600 000,00 грн в т.ч. ПДВ 100 000,00 грн., подану Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА" датою її фактичного подання на реєстрацію.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №11512600/42098897 від 30.07.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №18 від 31.05.2024 в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданої Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА".

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №18 від 31.05.2024 року на загальну суму 600 000,00 грн в т.ч. ПДВ 100 000,00 грн., подану Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА" датою її фактичного подання на реєстрацію.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №11512599/42098897 від 30.07.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №19 від 31.05.2024 в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданої Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА".

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 19 від 31.05.2024 на загальну суму 600 000,00 грн в т.ч. ПДВ 100 000,00 грн., подану Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА" датою її фактичного подання на реєстрацію.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 11512596/42098897 від 30.07.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №20 від 31.05.2024 в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданої Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА".

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №20 від 31.05.2024 на загальну суму 500 000,00 грн в т.ч. ПДВ 83 333,33 грн., подану Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА" датою її фактичного подання на реєстрацію.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №11512593/42098897 від 30.07.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №21 від 31.05.2024 в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданої Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА".

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №21 від 31.05.2024 на загальну суму 500 000,00 грн в т.ч. ПДВ 83 333,33 грн., подану Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА" датою її фактичного подання на реєстрацію.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №11512597//42098897 від 30.07.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №22 від 31.05.2024 в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданої Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА".

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 22 від 31.05.2024 на загальну суму 700 000,00 грн в т.ч. ПДВ 116 666,67 грн., подану Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА" датою її фактичного подання на реєстрацію.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА" сплачений судовий збір у сумі 12112 (дванадцять тисяч сто дванадцять) грн 00 коп.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області на користь Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА" сплачений судовий збір у сумі 12112 (дванадцять тисяч сто дванадцять) грн 00 коп.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА" витрати на професійну правничу допомогу у сумі 3000 (три тисячі) грн 00 коп.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Товариством з обмеженою відповідальністю "МК ПЛАЗМА" витрати на професійну правничу допомогу у сумі 3000 (три тисячі) грн 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Тітов