Справа № 320/36135/23
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2025-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 липня 2025 року справа №320/36135/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельне підприємство "Укррембуд" до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Суть спору: До Київського окружного адміністративного суду через підсистему "Електронний суд" звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельне підприємство "Укррембуд" до Головного управління ДПС у м. Києві з позовом, в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 29.03.2023 №232020413 про застосування до ТОВ "БП "УКРРЕМБУД" штрафу у сумі 271914,88 гривень.

ТОВ "БП "УКРРЕМБУД" обґрунтовує позов протиправним застосуванням штрафу у сумі 271914,88 грн за порушення граничного строку реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН). Позивач вказує, що реєстрацію здійснено 16.11.2022, тобто з затримкою в один день, яка зумовлена обставинами непереборної сили, а саме масованими ракетними обстрілами території України 15.11.2022, що спричинили тривалі повітряні тривоги, перебування працівників у захисних укриттях та відключення електропостачання внаслідок пошкодження об`єктів критичної інфраструктури.

Позивач посилається на пункти 109.1, 112.1, 112.8.9 Податкового кодексу України, відповідно до яких притягнення до фінансової відповідальності можливе лише за наявності вини, а винність виключається у випадку дії особи внаслідок непереборної сили. Вказується, що у даній ситуації платник податків був позбавлений реальної можливості виконати податковий обов`язок у встановлений строк, а тому відсутні підстави для застосування штрафу. З метою належного інформування контролюючого органу позивач подав відповідні пояснення через електронний кабінет платника податків 16.11.2022 та повторно 29.03.2023, однак ці обставини були залишені поза увагою відповідачем.

Також позивач наголошує на наявності обставин, що пом`якшують відповідальність, а саме самостійне повідомлення платником податків про допущене порушення (згідно з підпунктами 112-1.1.3 статті 112-1 ПК України), що відповідно до пункту 113.6 статті 113 ПК України зобов`язувало контролюючий орган зменшити розмір штрафу на 50%. Проте орган ДПС застосував повний розмір санкції 10% від суми ПДВ.

Додатково, позивач посилається на норми пунктів 89 та 90 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, запроваджені Законом №2876-IX від 12.01.2023, які встановлюють інші строки реєстрації податкових накладних та знижені розміри штрафних санкцій на період дії воєнного стану. Позивач стверджує, що на момент винесення спірного рішення (29.03.2023) ці норми вже діяли, отже, контролюючий орган мав керуватись саме ними при визначенні обсягу відповідальності. З огляду на принцип дії більш м`якого закону в часі, закріплений у статті 58 Конституції України, а також на практику Верховного Суду, позивач наполягає на неправомірності застосування старої редакції норми, яка передбачала вищий штраф.

Окремо підкреслюється відсутність реального збитку як для держави, так і для контрагентів, оскільки податкові накладні були зареєстровані наступного ранку після відведеного граничного строку, що не призвело до порушення строків включення до податкового кредиту та подання декларацій. Таким чином, позивач вважає, що контролюючий орган не взяв до уваги ні об`єктивні обставини, ні нові законодавчі приписи, ані пом`якшувальні чинники, що свідчить про протиправність оскаржуваного рішення. На підставі викладеного ТОВ "БП "УКРРЕМБУД" просить суд скасувати податкове повідомлення-рішення.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.12.2023 відкрито провадження в адміністративній справі. Ухвалено, що справа буде розглядатися суддею одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Витребувано докази від позивача та відповідача. Запропоновано відповідачу подати до суду відзив на позовну заяву та/або клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. Запропоновано позивачу подати до суду відповідь на відзив та/або клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. Запропоновано відповідачу подати до суду заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань та аргументів.

09.01.2024 канцелярією суду зареєстровано відзив на позовну заяву, в якому Головне управління Державної податкової служби у місті Києві зазначає, що підстав для задоволення позовних вимог ТОВ "БП "УКРРЕМБУД" немає, оскільки податкове повідомлення-рішення від 29.03.2023 №232020413 винесено відповідно до положень чинного податкового законодавства на підставі встановлених під час камеральної перевірки порушень у частині дотримання строків реєстрації податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних. Контролюючим органом встановлено, що позивач допустив порушення граничного строку реєстрації податкових накладних, складених за лютий, червень та грудень 2022 року, що підтверджується актом камеральної перевірки від 02.03.2023 №16359/Ж5/26-15-04-13-03/42797754, надісланим позивачу рекомендованим листом.

Відповідач посилається на положення пункту 201.10 статті 201 та пункту 120№.1 статті 120№ Податкового кодексу України, які передбачають чітко визначені строки реєстрації податкових накладних, порушення яких тягне застосування штрафних санкцій. Закон №2876-ІХ від 12.01.2023, який змінює строки реєстрації та розміри штрафів, за переконанням відповідача, застосовується лише до податкових накладних, граничний строк реєстрації яких припадає на період після 16.01.2023. Податкові накладні, що стали предметом розгляду, були складені у 2022 році, тому дія зазначеного закону на них не поширюється.

ГУ ДПС у м. Києві також вказує на відсутність у позивача доказів, що відповідно до наказу Міністерства фінансів України №225 від 29.07.2022, могли би підтверджувати об`єктивну неможливість своєчасного виконання податкового обов`язку. Позивач не подавав належним чином оформлених заяв про неможливість виконання обов`язку щодо реєстрації податкових накладних та не надав підтверджувальних документів, які б відповідали вимогам вищевказаного порядку.

Відповідач звертає увагу на системний підхід податкового законодавства до визначення податкового обов`язку як комплексу дій, що включає своєчасну реєстрацію податкових накладних. Порушення строку такої реєстрації утворює склад податкового правопорушення. Законодавство прямо передбачає відповідальність платника податків у вигляді штрафу в розмірі 10% за порушення строку до 15 календарних днів, що і було застосовано до позивача.

Крім того, відповідач зазначає, що пом`якшувальні обставини, на які посилається позивач, не зменшують правомірності винесеного рішення, оскільки вони не змінюють факту допущення правопорушення. Обставини, пов`язані з обстрілами, не можуть бути автоматично прирівняні до непереборної сили без належного документального підтвердження згідно із встановленою процедурою. Відсутність реального збитку для бюджету або контрагентів не виключає факту правопорушення та не звільняє від відповідальності, як того вимагає стаття 120№ ПК України.

З огляду на викладене, Головне управління ДПС у м. Києві просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

23.01.2024 через підсистему "Електронний суд" надійшла відповідь на відзив, в якій ТОВ "БП "УКРРЕМБУД" додатково зазначає, що зміст відзиву фактично зводиться до переліку законодавчих норм без наведення фактичних даних, які б підтверджували правомірність спірного рішення, як того вимагає частина 2 статті 77 КАС України. Позивач підкреслює, що саме на відповідача покладено обов`язок доведення правомірності своїх дій, а відсутність доказів у відзиві свідчить про недоведеність прийнятого податкового повідомлення-рішення.

Позивач також зазначає, що масований ракетний обстріл території України 15.11.2022 є загальновідомим фактом, який підтверджується відкритими джерелами інформації. Саме ці обставини, за твердженням позивача, об`єктивно унеможливили своєчасну реєстрацію податкових накладних, зокрема через тривалі повітряні тривоги, аварійні та погодинні відключення електропостачання, а також перебування працівників у сховищах. Податкові накладні були зареєстровані наступного ранку після припинення дії загрозливих обставин, що підтверджує добросовісність позивача та відсутність вини як елемента складу податкового правопорушення.

Крім того, ТОВ "БП "УКРРЕМБУД" додатково акцентує на тому, що ще 18.11.2022 платником податків було надіслано до контролюючого органу через електронний кабінет заяву, в якій повідомлено про причини порушення строку реєстрації податкових накладних. Повторна заява була подана 29.03.2023. Попри це, контролюючий орган не взяв ці обставини до уваги та застосував повний розмір штрафу, хоча пункт 113.6 ПК України прямо передбачає зменшення розміру штрафу до 50% за наявності хоча б однієї обставини, що пом`якшує відповідальність.

Особливу увагу позивач приділяє змінам до Податкового кодексу України, запровадженим Законом №2876-IX, які набули чинності до дати винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення. Ці зміни істотно зменшили розмір штрафних санкцій у зв`язку з дією воєнного стану. Позивач наполягає, що контролюючий орган повинен був застосовувати саме оновлену редакцію законодавства, яка діяла на день винесення спірного рішення, що узгоджується як із пунктом 11 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України, так і з принципом дії більш м`якого закону в часі, закріпленим у статті 58 Конституції України. При цьому позивач звертає увагу, що положення щодо зворотної дії м`якшого закону не обмежуються лише фізичними особами, хоча Конституційний Суд України у своєму рішенні 1999 року уточнював, що ці приписи безпосередньо поширюються на фізичних осіб.

Таким чином, позивач додатково стверджує, що спірне податкове повідомлення-рішення винесене без належної правової підстави, з ігноруванням як об`єктивних обставин, так і актуальних змін до податкового законодавства. Ці доводи, на переконання позивача, додатково підтверджують необхідність скасування оскаржуваного рішення.

На виконання вимог ухвали Київського окружного адміністративного суду від 11.12.2023 позивачем та відповідачем надано до суду витребувані документи.

Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи в судовому засіданні до суду не звертались. З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено в порядку письмового провадження за наявними в ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

На підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 розділу І, пункту 75.1 статті 75, підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України та в порядку, визначеному пунктом 76.3 статті 76 Податкового кодексу України, Головним управлінням ДПС у м. Києві було проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельне підприємство "Укррембуд".

За результатами перевірки було складено акт від 02.03.2023 №16359/Ж5/26-15-04-13-03/42797754, яким встановлено порушення граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, визначених пунктом 201.10 статті 201, підпунктом 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України:

№4 від 31.10.2022 (дата реєстрації 16.11.2022),

№1 від 31.10.2022 (дата реєстрації 16.11.2022),

№1 від 25.10.2022 (дата реєстрації 16.11.2022),

№5 від 31.10.2022 (дата реєстрації 16.11.2022),

№2 від 31.10.2022 (дата реєстрації 16.11.2022),

№3 від 31.10.2022 (дата реєстрації 16.11.2022).

Зазначений акт позивачем отримано засобами поштового зв`язку 10.03.2023 (поштове відправлення №627).

Заперечення до акта перевірки від 02.03.2023 №16359/Ж5/26-15-04-13-03/42797754 позивачем не надавались.

На підставі акта перевірки від 02.03.2023 №16359/Ж5/26-15-04-13-03/42797754, згідно з підпунктом 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України винесено податкове повідомлення-рішення від 29.03.2023 №232020413 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельне підприємство "Укррембуд", яким застосовано штраф у сумі 271 914,88 грн.

Зазначене податкове повідомлення-рішення позивачем отримано засобами поштового зв`язку 04.04.2023 (поштове відправлення №564).

Не погоджуючись з правомірністю прийняття відповідачем цього податкового повідомлення-рішення, позивач оскаржив податкове повідомлення-рішення від 29.03.2023 №232020413 в адміністративному порядку.

Рішенням ДПС України від 09.06.2023 №14667/6/99-00-06-03-010-06 податкове повідомлення-рішення від 29.03.2023 №232020413 залишено без змін, а скаргу без задоволення. Зазначене рішення ДПС України позивачем отримано засобами поштового зв`язку 15.06.2023 (поштове відправлення №0310).

Не погоджуючись з правомірністю прийняття відповідачем податкового повідомлення-рішення від 29.03.2023 №232020413, позивач звернувся з даним позовом до суду, з приводу чого суд зазначає таке.

Вирішуючи спір по суті, суд керується положеннями чинного законодавства, яке діє станом на час виникнення спірних правовідносин та звертає увагу на наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

ПК України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (пункт 1.1 статті 1 ПК України).

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом (пункт 201.10 статті 201 ПК України).

З урахуванням викладеного, в період існування спірних правовідносин ПК України передбачений обов`язок платників податку на додану вартість забезпечити своєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Пунктом 120№.1 статті 120№ ПК України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

З аналізу вказаних правових норм слідує, що на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в ЄРПН у строк, встановлений податковим законодавством, а саме для податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені, а для податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Аналіз наведеної норми ПК України свідчить, що податкове правопорушення за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної є вчиненим із моменту закінчення граничного терміну реєстрації податкової накладної, передбаченого пунктом 201.10 статті 201 ПК України. Строк затримки реєстрації має правове значення для визначення розміру штрафної санкції, а не для його кваліфікації.

Згідно з Актом перевірки позивач порушив терміни реєстрації податкових накладних, складених у жовтні 2022 року.

Водночас 18.03.2020 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 17.03.2020 №533-IX (далі Закон №533-IX).

Згідно з пояснювальною запискою до законопроєкту Закону №533-ІХ він розроблений з метою запровадження податкових та неподаткових пільг, пов`язаних зі строком сплати податків, нарахуванням заробітної плати за дні вимушеного простою, термінами подачі податкових декларацій, термінами проведення перевірок, нарахування штрафних санкцій та пені тощо. Законопроєкт направлений на захист як малого, так і великого бізнесу від негативних наслідків, у зв`язку з невикористанням економічного потенціалу.

Закон №533-ІХ доповнив підрозділ 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України пунктом 52№ такого змісту:

"За порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня по 31 травня 2020 року, штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за: порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення правил обліку, виробництва та обігу пального або спирту етилового на акцизних складах, що застосовуються на загальних підставах; порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати. Протягом періоду з 1 березня по 31 травня 2020 року платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню".

Надалі, у зв`язку із набранням чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 №540-IX та Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо додаткової підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 13.05.2020 №591-ІХ пункт 52№ Перехідних положень ПК України викладений у наступній редакції:

"За порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за:

порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії;

відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу;

порушення вимог законодавства в частині:

обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів;

цільового використання пального, спирту етилового платниками податків;

обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками;

здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального;

здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку;

порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 01.03.2020 по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню".

Отже, пункт 52№ Перехідних положень ПК України містив чітку вказівку на темпоральний критерій незастосування штрафних санкцій за вчинені відповідні порушення: з 01.03.2020 і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

Така правова позиція наведена Верховним Судом у постанові від 10.12.2021 у справі №420/10367/20.

Законодавець шляхом внесення змін до ПК України запровадив мораторій на застосування штрафних санкцій, у тому числі за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування в ЄРПН у відповідний період.

Необхідно зазначити, що Кабінет Міністрів України установив карантин на підставі постанови від 11.03.2020 №211 з 12.03.2020.

Постановою від 27.06.2023№651 "Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" Кабінет Міністрів України відмінив з 24 години 00 хвилин 30.06.2023 на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Разом з тим, до завершення карантину Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" №64/2022 від 24.02.2022 в Україні введений воєнний стан, який на підставі Указів Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжувався та станом на час розгляду справи триває.

З метою реалізації необхідних заходів щодо підтримки військових і правоохоронних підрозділів у відбитті збройного нападу російської федерації та забезпечення прав і обов`язків платників податків, Верховна Рада України прийняла Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану" від 03.03.2022 №2118-IX, який набрав чинності 07.03.2022 (далі Закон №2118-IX).

Законом №2118-IX підрозділ 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України доповнений абзацом першим пункту 69, яким установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Крім того, Законом №2118-IX підрозділ 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України доповнений і підпунктами 69.1 та 69.9 пункту 69 такого змісту:

"У випадку відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, зокрема щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні";

"для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи".

З огляду на прийняття Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства на період дії воєнного стану" від 24.03.2022 №2142-IX у підпункті 69.1 слова "трьох місяців" замінені словами "шести місяців".

У подальшому Верховна Рада України прийняла Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" від 12.05.2022 №2260-IX (далі - Закон №2260-IX).

У зв`язку із набранням чинності 27.05.2022 Законом №2260-IX підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України викладено в такій редакції:

"У разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

У разі відсутності можливості у платника податків щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, такий платник податків звільняється від відповідальності, визначеної цим Кодексом, у межах діяльності, що провадиться через такі філії, представництва, відокремлені чи інші структурні підрозділи, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

Платники податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, у яких відновилася можливість виконувати свої податкові обов`язки, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня відновлення можливості платника податків, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, передбачених цим Кодексом, за умови виконання ними таких податкових обов`язків, щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, сплати податків і зборів, протягом 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей платників податків.

Платники єдиного податку третьої групи, які використовують особливості оподаткування єдиним податком за ставкою 2 відсотки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання податкових обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня переходу таких платників на застосування особливостей оподаткування єдиним податком третьої групи за ставкою 2 відсотки за умови виконання ними таких податкових обов`язків, щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, сплати податків і зборів, протягом 60 календарних днів з дня переходу на систему оподаткування, на якій такі платники податку перебували до обрання особливостей оподаткування єдиним податком за ставкою 2 відсотки.

У разі самостійного виправлення платником податків у податкових періодах до 25 липня 2022 року, з дотриманням порядку, вимог та обмежень, визначених статтею 50 цього Кодексу, помилок, що призвели до заниження податкового зобов`язання у звітних (податкових) періодах, що припадають на період дії воєнного стану, такі платники звільняються від нарахування та сплати штрафних санкцій, передбачених пунктом 50.1 статті 50 цього Кодексу, та пені.

Платники податку на додану вартість, тимчасово, до припинення або скасування воєнного стану, не мають права на подання уточнюючих розрахунків до податкових декларацій, передбаченого пунктом 50.1 статті 50 цього Кодексу, за звітні (податкові) періоди до лютого 2022 року із показниками на зменшення податкових зобов`язань та/або декларування суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість.

Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику".

Відтак, з набранням чинності Законом №2260-IX (27.05.2022), передбачене підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України звільнення платників податків від відповідальності поставлене в залежність від підтвердження у визначеному законодавством порядку можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язку, зокрема, щодо реєстрації у відповідному реєстрі податкових накладних.

Закон №2260-IX підпункт 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України доповнив положеннями, відповідно до яких у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Отже, з 27.05.2022 припинили застосовуватися положення законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, які поширювалися на правовідносини, що врегульовувались пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.

Законом №2260-IX було внесено зміни й до підпункту 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.

Відповідно до нової редакції цієї норми для платників податків та контролюючих органів зупинявся перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім дотримання строків реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування до них в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, сплати податків та зборів платниками податків.

З 27.05.2022 пункт 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України доповнений підпунктом 69.11.

Згідно з новими положеннями цього підпункту платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

З огляду на наведене вище правове регулювання спірних правовідносин, суд зазначає, що платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в період дії мораторію, запровадженого пунктом 52№ підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, а саме з 01.03.2020 по 27.05.2022.

Оскільки податкове правопорушення щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних в ЄРПН є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної в ЄРПН, то у випадку коли податкова накладна/розрахунок коригування складена(ий) в період дії мораторію, а зареєстрована(ий) в ЄРПН після скасування дії мораторію (тобто після 27.05.2022), відповідальність за порушення строків реєстрації податкових накладних застосовується за період, у якому підстави для звільнення від відповідальності перестали існувати.

Умови юридичної відповідальності визначаються характером діяння, за яке така відповідальність установлюється. Відмінність у заходах відповідальності не може зумовлюватися "випадковими" чинниками, зокрема, недосконалістю законодавчої техніки, коли однакові за характером діяння мають різні умови покарання за них.

Зважаючи на викладене, визначальним критерієм, який має братися до уваги при вирішенні питання про відповідальність за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних після скасування з 27.05.2022 дії мораторіїв, є можливість виконання платником своїх зобов`язань.

Наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 №225, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 25.08.2022 за №967/38303 та оприлюдненим 06.09.2022, затверджено Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України (далі Порядок №225).

Згідно з підпунктом 6 пункту 1 розділу ІІ Порядку №225 підставами неможливості виконання платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами податкових обов`язків (у тому числі обов`язків податкових агентів), серед іншого, є інші обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини), підтверджені документально.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІ Порядку №225 до платників податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, які на дату набрання чинності цим Порядком мають можливість подати до контролюючого органу заяву та документи (копії документів), інформацію про відсутність можливості виконання податкових обов`язків, застосовуються такі правила.

У разі неможливості виконання платником податків податкового обов`язку, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, платник податків подає не пізніше 30 вересня 2022 року заяву про відсутність такої можливості разом з вичерпним переліком документів (копій документів), інформації, які передбачені Переліком документів, що підтверджують неможливість платника податків - юридичної особи, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року №225 або Переліком документів, що підтверджують неможливість платника податків - фізичної особи, зокрема самозайнятої особи, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року №225 (далі - Переліки документів) до контролюючого органу в порядку передбаченому пунктом 8 цього розділу.

Заява має містити:

повне найменування платника податків згідно з реєстраційними документами або прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) платника податків;

код платника податків згідно з Єдиним державним реєстром підприємств та організацій України або податковий номер;

реєстраційний номер облікової картки платника податків або серію (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті);

податкову адресу платника податків;

найменування контролюючого органу, до якого подається заява;

дату подання заяви;

чітке та стисле обґрунтування підстав для підтвердження неможливості виконання платником податків податкових обов`язків з посиланням на документальне підтвердження викладених фактів;

вичерпний перелік додатків із зазначенням кількості сторінок кожного документа, їх повної назви та реквізитів (дата, номер, найменування органу, що видав документ);

які саме податкові обов`язки не мав / не має можливості виконати платник податків;

інформацію про податкові періоди, за які неможливо виконувати податкові обов`язки, або інформацію щодо обставин, пов`язаних з проведенням воєнних (бойових) дій, терористичними актами, диверсіями або іншими обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), спричиненими військовою агресією Російської Федерації, тимчасовою окупацією збройними формуваннями Російської Федерації;

підписи платника податку - фізичної особи або посадових осіб платника податку, засвідчені печаткою платника податку (за наявності).

За наявності інших документів, інформації, що підтверджують неможливість своєчасно виконати свій податковий обов`язок, платники податків - юридичні особи, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, надають такі документи (копії документів). Платники податків - фізичні особи, зокрема самозайняті особи надають інші документи, інформацію, що підтверджують неможливість своєчасно виконати свій податковий обов`язок разом із документом, що підтверджує таку особу.

Пунктом 1 розділу ІІІ Порядку №225 визначено, що заява платника податків у довільній формі та відповідні документи (копії документів) розглядаються контролюючим органом протягом 20 календарних днів з дня, наступного за днем їх отримання, з можливістю продовження терміну розгляду з урахуванням строку, передбаченого для направлення попереднього рішення. Платники податків надають документ чи кілька документів (копію документа чи документів), інформацію, що можуть бути використані для підтвердження неможливості виконання ними своїх податкових обов`язків.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем 18.11.2022 через електронний кабінет платника податків надіслано відповідачу заяву від 16.11.2022 №1/11, в якій повідомлено про те, що позивач не мав можливості зареєструвати податкові накладні у визначений законодавством строк з огляду на здійснення планових та аварійних відключень електроенергії в період з 01.11.2022 по 15.11.2022 протягом тривалого проміжку часу, та повітряними тривогами протягом зазначеного періоду, а також масованим ракетним обстрілом м. Києва, завданим РФ країною-агресором.

Крім того, у додатках до позовної заяви міститься лист позивача від 29.03.2023 вих. №29/01, надісланий до відповідача 29.03.2023 через електронний кабінет платника податків, в якому поінформовано відповідача про те, що реєстрація податкових накладних, зазначених в акті, сталась із порушенням строків у зв`язку та з причин, незалежних від позивача, а саме: надважка ситуація в енергетичній сфері в період з 01.11.2022 по 15.11.2022, масованим ракетним обстрілом та безперервними повітряними тривогами, відсутністю 15.11.2022 електроенергії, Інтернету та перебуванням працівників підприємства в укритті.

Судом береться до уваги також те, що в матеріалах справи наявні докази на підтвердження повідомлених позивачем обставин, а саме:

лист Департаменту муніципальної безпеки Київської міської державної адміністрації від 27.04.2023 №079-1615, яким підтверджено оповіщення населення м. Києва про повітряну тривогу 15.11.2022 в період з 14:21 по 18:20, з 23:39 по 00:25;

лист ПРаТ "ДТЕК Київські електромережі" від 24.04.2023 №1/04/12351, згідно з яким у зв`язку з ракетними обстрілами та пошкодженням об`єктів енергетичної інфраструктури по всій території України та м. Києва працівниками ПРаТ "ДТЕК Київські електромережі" за розпорядженнями/командами НЕК "Укренерго" здійснюються аварійні, погодинні відключення світла.

У цьому зв`язку судом встановлено, що вказані документи відповідають вимогам до заяви, передбаченим пунктом 3 розділу ІІ Порядку №225.

Враховуючи, що позивач зареєстрований та здійснює свою господарську діяльність на території міста Києва, суд оцінює зазначені документи як такі, що мають безпосереднє значення для встановлення обставин справи та підтвердження неможливості виконання позивачем податкового обов`язку у визначений законодавством строк з поважних причин.

Водночас відповіді на зазначені заяву та лист позивача відповідачем станом на день звернення до суду не надано.

Отже, суд дійшов висновку про неправомірність застосування штрафу до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельне підприємство "Укррембуд" за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, складених 25 та 31 жовтня 2022 року, а тому податкове повідомлення-рішення №232020413 від 29.03.2023 підлягає визнанню протиправним та скасуванню в повному обсязі.

Щодо посилань позивача на застосування зменшеного розміру штрафних санкцій, передбачених пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України, суд зазначає наступне.

Законом України "Про внесення змін до розділу XX "Прикінцеві положення" Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування" від 12.01.2023 №2876-IX (набрав чинності 08.02.2023) підрозділ 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України доповнений пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану збільшені строки реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування та зменшені розміри штрафних санкцій за їх порушення.

Суд зауважує, що зменшений розмір штрафних санкцій може бути застосований лише щодо податкових накладних, складених та зареєстрованих несвоєчасно після набрання чинності Законом №2876-IX або до податкових накладних, строк реєстрації яких не скінчився станом на день набрання чинності цим Законом (08.02.2023).

Аналогічний правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 11.04.2024 у справі №380/14133/23.

Відповідно до пункту 109.1 ПК України податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.

Водночас, з урахуванням положень частини 2 статті 77 КАС України, обов`язок щодо доведення правомірності податкового повідомлення-рішення, у тому числі наявності вини платника податків, покладається на контролюючий орган.

Проте, з матеріалів справи вбачається, що відповідач не навів жодних доказів, які б підтверджували наявність вини позивача у порушенні строків реєстрації податкових накладних, не надав оцінки поданим заявам та поясненням, а також не заперечив обставини об`єктивної неможливості виконання податкового обов`язку.

За таких обставин, суд доходить висновку, що вина позивача у вчиненні податкового правопорушення не доведена, що виключає його відповідальність відповідно до пункту 112.8.9 ПК України.

Оцінивши надані сторонами докази та матеріали справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення не відповідає вимогам правомірності, визначеним частиною 2 статті 2 КАС України, винесене без врахування об`єктивних обставин та пом`якшувальних факторів, а тому позовні вимоги щодо визнання податкового повідомлення-рішення №232020413 від 29.03.2023 протиправним та таким, що підлягає скасуванню, є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 2 статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно зі статтею 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Частиною 2 статті КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог та доводів в їх підтвердження, системного аналізу положень законодавства України, доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено правомірності прийнятого ним рішення, натомість наявні у справі матеріали, фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, свідчать про те, що податкове повідомлення-рішення №232020413 від 29.03.2023 підлягає визнанню протиправним та скасуванню в повному обсязі.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір в розмірі 4 078,72 грн, який з огляду на частину 1 статті 139 КАС України підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243 246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 29.03.2023 №232020413.

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельне підприємство "Укррембуд" (ідентифікаційний код 42797754) судовий збір за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління ДПС у місті Києві (ідентифікаційний код ВП 44116011) у сумі 4 078,72 грн (чотири тисячі сімдесят вісім грн 72 коп.).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.