Справа № 640/16566/20
Суддя: Коморний Олександр Ігорович
Дата ухвалення: 2025-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 липня 2025 рокусправа № 640/16566/20
м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Коморного О.І. розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергетична група» про визнання протиправними дії та скасування рішень Державної екологічної інспекції Столичного округу та Державної служби геології та надр України.

Обставини справи.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Енергетична група» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної екологічної інспекції Столичного округу та Державної служби геології та надр України, з вимогами:

- визнати протиправною дію Державної екологічної інспекції Столичного округу з проведення перевірки, за результатом якої складено Акт перевірки від 06.07.2020 року №2-122;

- скасувати припис Державної екологічної інспекції Столичного округу від 06.07.2020 року №2-122 повністю.

- скасувати наказ Державної служби геології та надр України від 14.08.2020 року №354 «Про зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами №4444 від 23.10.2007».

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що господарська діяльність позивача із видобування гранітів в якості сировини для виробництва щебню будівельного і каменю бутового здійснюється на підставі спеціального дозволу на користування надрами №4444 від 23.10.2007 терміном дії 23 роки до 2027 року, акту про надання гірничого відводу від 21 жовтня 2010 року та договору оренди земельної Ділянки від 28.03.2016. Зазначає, що раніше з 1972 року, на території відповідної земельної ділянки також відбувався видобуток граніту для виробництва щебня. Зазначає, що вибухові роботи на території відповідних ділянок здійснюються спеціалізованою організацією, яка має відповідну ліцензію МВС України. Позивач вказує, що відповідачем здійсненні істотні та системні порушення Закону при проведенні позапланової перевірки, що роблять відповідну дію, оформлену Актом перевірки від 06.07.2020 №2-122, на думку позивача, незаконною, а складені на її підставі докази недопустимими за ч. 1 ст. 74 КАС України. Позивач також вказує, що Закон України «Про оцінку впливу на довкілля» № 2059-VIII набрав чинності 18.06.2017 та введений в дію 18.12.2017 року, тобто набагато пізніше дати отримання позивачем дозволу №4444 на спеціальне користування надрами. Позивач зазначає, що надаючи припис відповідач не визначив категорію видів планованої діяльності та об`єктів ТОВ «Енергетична група», які можуть мати значний вплив на довкілля і підлягають оцінці впливу на довкілля, що очевидно, є істотною умовою. Так, у статті 3 Закону №2059 встановлено вичерпний перелік об`єктів, що потребують отримання висновку з оцінки впливу на довкілля, до яких «Соснівський гранітний кар`єр» філії ТОВ «Енергетична група» не належить, оскільки не здійснює ні будівництва, ні реконструкції, ні технічного переоснащення тощо. Крім того вказує, що у тексті припису відсутні строки, в які діюче підприємство, відповідно до вимог закону, на думку відповідача, має здійснити (замовити та отримати) оцінку впливу на довкілля, що знову ж таки не узгоджується з законом визначеними вимогами до змісту такого акту органу контролю як припис. Також зазначає, що планова діяльність «Соснівський гранітний кар`єр» філія ТОВ енергетична група» була розпочата 2007 року, тобто задовго до набрання чинності Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», що виключає розповсюдження дії положень Закону №2059 на відповідну діяльність та аналогічну правову позицію викладено в постанові Верховного Суду від 02.10.2019 р. у справі №160/8706/18. Просить суд задовольнити позовні вимоги.

Відповідач 2, Державна служба геології та надр України, подав суду відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечує, просить суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Обґрунтовуючи відзив відповідач зазначив, що Постановою Кабінету Міністрів України № 615 від 30.05.2011 затверджено Порядок надання спеціальних дозволів на користування надрами (надалі - Порядок №615), яким врегульовано питання надання спеціальних дозволів на користування надрами у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також визначено процедуру продовження строку дії, переоформлення, видачі дубліката, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін. Зазначає, що 28 липня 2020 року Державною екологічною інспекцією України було направлено на адресу Держгеонадр подання щодо зупинення дії спеціального на користування надрами від 23.10.2007 №4444. У зв`язку з надходженням подання Державної екологічною інспекції України від 28.07.2020 № 5902/2.2/6-20 до листа Державної екологічної інспекції Столичного округу від 23.07.2020 № 2/2/07-28/3380, відповідно до підпунктів 1, 6 пункту 21 Порядку 615 наказом № 354 від 14.08.20 було зупинено дію спеціального дозволу № 4444 від 23.10.2007 та надано надрокористувачу строк 30 календарних днів на усунення порушень. Враховуючи вищевикладене, Держгеонадра вважає про правомірність винесення наказу про зупинення дії документа дозвільного характеру. Просить суд відмовити в позовних вимогах.

Відповідач 1, Державна екологічна інспекція Столичного округу, подав суду відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечує, просить суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Обґрунтовуючи відзив відповідач зазначив, що діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Вказує, що в порушення ст. 20, ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та ст. 7, ст. 12, ст. 13 Закону України «Про екологічну експертизу» на кар`єрі введено в експлуатацію нову лінію дробильно-сортувального цеху, без позитивного висновку державної екологічної експертизи. Просить суд відмовити в позовних вимогах.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва Маруліної Л.О. від 28.07.2020 відкрито провадження у справі №640/16566/20 за позовом ТОВ «Енергетична група» до Державної екологічної інспекції Столичного округу, в якому просить: визнати протиправною дію Державної екологічної інспекції Столичного округу з проведення перевірки, за результатом якої складено Акт перевірки від 06.07.2020 року №2-122; скасувати припис Державної екологічної інспекції Столичного округу від 06.07.2020 року №2-122 повністю.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва Донця В.А. від 13.11.2020 відкрито провадження у справі №640/28074/20 за позовом ТОВ «Енергетична група» з позовом про скасування наказу Державної служби геології та надр України від 14.08.2020 року №354 «Про зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами №4444 від 23.10.2007».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 листопада 2020 року об`єднано в одне провадження справ №640/16566/20 та №640/28074/20 та присвоєно об`єднаній адміністративній справі загальний №640/16566/20.

На виконання Закону України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення, Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399, передано судові справи Львівському окружному адміністративному суду.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2025 року прийнято справу № 640/16566/20 до провадження.

Суд на підставі заяв по суті справи, якими згідно з ч. 3 ст. 263 Кодексу адміністративного судочинства України, є позов та відзив, відповідь на відзив, а також поданих сторонами доказів

встановив:

ТОВ «Енергетична група» здійснює свою діяльність на підставі спеціального дозволу на користування надрами від 23.10.2007 № 4444, виданого Державною службою геології та надр України (терміном дії до 23.10.2027) на видобування незмінених і порушених вивітрюванням гранітів, придатних для виробництва щебню будівельного, відсіви отримані при подрібненні гранітів придатні для дорожнього будівництва та для благоустрою, рекультивації і планування на площі 11,8 га (Соснівське родовище).

На виконання доручення Державної екологічної інспекції України від 26.05.2020 №2.10/354ПГ, наказу Держекоінспекції Столичного округу від 22.06.2020 № 490-П проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища «Соснівський гранітний кар`єр» філія ТОВ «Енергетична група».

Державною екологічною інспекцією столичного округу винесено направлення від 23.06.2020 №2/2/476 на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю).

Під час перевірки встановлено, що на момент перевірки ТОВ «Енергетична група» здійснює господарську діяльність без висновку з оцінки впливу на довкілля та/або висновків державної екологічної експертизи діяльності з видобування корисних копалин, що в силу частини другої статті 3 Закону України від 23.05.2017 року № 2059-VIII «Про оцінку впливу на довкілля» (далі - Закон №2059) є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження діяльності, визначеної частинами другою і третьою статті 3 цього Закону.

У зв`язку із відсутністю висновку з оцінки впливу на довкілля та/або висновків державної екологічної експертизи діяльності з видобування корисних копалин, на підставі підпункт 6 пункту 21 постанови Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 №615 «Порядок надання спеціальних дозволів на користування надрами», Держекоінспекцією Столичного округу внесено пропозиція Державній службі геології та надр України щодо призупинення дії спеціального дозволу на користування надрами №4444 від 23.10.2007, виданого ТОВ «Енергетична група».

Підставою прийняття наказу Державною службою геологією та надр України від 14.08.2020 №354 "Про зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами №4444 від 23.10.2007" є подання Державної екологічної інспекції Столичного округу від 28.07.2020 №5902/2.2/6-20, яке внесено на підставі Акта перевірки від 06.07.2020 №2-122 Державної екологічної інспекції Столичного округу.

На підставі Акта перевірки відповідачем винесено Припис від 06.07.2020 №2-122 з вимогами:

1. На підставі приписів розробити план організаційно-технічних заходів по усуненню виявлених порушень. Копію наказу про його затвердження надати до ДЕІ Столичного округу, термін-10 днів після отримання припису, підстава - ст.20.2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».

2. Забезпечити виконання частини четвертої ст.3 ЗУ «Про оцінку впливу на довкілля» від 23 травня 2017 року № 2059, термін виконання -постійно, обґрунтування: відповідно до частини четвертої ст.3 ЗУ «Про оцінку впливу на довкілля» (надалі Закон №2059) забороняється розпочинати провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті, без оцінки впливу на довкілля та отримання рішення про провадження планованої діяльності. Відповідно до частини першої ст.3 Закону здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності. Враховуючи що планована діяльність «Соснівський гранітний кар`єр» філія ТОВ «Енергетична група» видобування корисних копалин, крім корисних копалин місцевого значення, які видобуваються землевласниками чи землекористувачами в межах наданих їм земельних ділянок з відповідним цільовим призначенням Законом визначено, що здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності.

Не погоджуючись з такими діями відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові, економічні та соціальні основи організації охорони навколишнього природного середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь визначає Закон України «Про охорону навколишнього природного середовища» (далі - Закон № 1264-XII).

За приписами частини другої статті 10 Закону № 1264-XII (тут і далі - у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) діяльність, що перешкоджає здійсненню права громадян на безпечне навколишнє природне середовище та інших їх екологічних прав, підлягає припиненню в порядку, встановленому цим Законом та іншим законодавством України.

Відповідно до статті 35 Закону № 1264-XII державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Державному контролю підлягають використання і охорона земель, надр, поверхневих і підземних вод, атмосферного повітря, лісів та іншої рослинності, тваринного світу, морського середовища та природних ресурсів територіальних вод, континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони України, природних територій та об`єктів, що підлягають особливій охороні, стан навколишнього природного середовища, а також дотримання заходів біологічної і генетичної безпеки щодо біологічних об`єктів навколишнього природного середовища при створенні, дослідженні та практичному використанні генетично модифікованих організмів у відкритій системі.

Згідно з частиною першою статті 20-2 Закону № 1264-XII до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить:

надання обов`язкових до виконання приписів щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства з питань, що належать до його компетенції, інформування дозвільних органів про надані приписи суб`єктам господарювання, що здійснюють діяльність на підставі дозволів у сфері охорони навколишнього природного середовища, та здійснення контролю за їх виконанням;

обмеження чи зупинення (тимчасове) діяльності підприємств і об`єктів, незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, законодавства про оцінку впливу на довкілля, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням нормативів гранично допустимих викидів впливу фізичних та біологічних факторів і лімітів скидів забруднюючих речовин.

Відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 № 275, Держекоінспекція є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра енергетики та захисту довкілля і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Згідно з частиною першою статті 68 Закону № 1264-XII порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України від 05 квітня 2007 № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (надалі - Закон № 877-V).

За визначенням, наведеним у статті 1 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) - державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Відповідно до абзацу першого частини десятої цієї статті посадові особи органу державного нагляду (контролю) з метою з`ясування обставин, які мають значення для повноти проведення заходу, здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, огляд територій або приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності, а також будь-яких документів чи предметів, якщо це передбачено законом.

Стаття 5 Закону № 877-V регламентує позапланові заходи зі здійснення державного нагляду (контролю).

У силу частин першої, другої статті 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Відповідно до частини п`ятої цієї статті перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі-підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

У силу абзацу дев`ятого частини шостої статті 7 Закону № 877-V в останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до частин сьомої, восьмої статті 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкта господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Згідно з частиною одинадцятою статті 7 Закону № 877-V у разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису, розпорядження, рішення, іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб`єкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються.

За змістом частини першої статті 8 Закону № 877-V орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю) має право: вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог законодавства; вимагати припинення дій, які перешкоджають здійсненню державного нагляду (контролю); надавати (надсилати) суб`єктам господарювання обов`язкові для виконання приписи про усунення порушень і недоліків.

Водночас у частині першій статті 10 Закону № 877-V визначено, що суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право: бути поінформованим про свої права та обов`язки; вимагати від посадових осіб органу державного нагляду (контролю) додержання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення та посвідчення (направлення) і одержувати копію посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу; не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо: державний нагляд (контроль) здійснюється з порушенням передбачених законом вимог щодо періодичності проведення таких заходів; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не внесла запис про здійснення заходу державного нагляду (контролю) до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу в суб`єкта господарювання).

Статтею 11 Закону № 877-V передбачено, що суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом; виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства; надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону; одержувати примірник акта та/або припису органу державного нагляду (контролю) за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу.

Отже, наведені правові норми свідчать про те, що припис органу державного нагляду (контролю) є розпорядчим документом, в якому, з урахуванням характеру спірних правовідносин, мають бути наведені конкретні порушення суб`єктом господарювання норм законодавства про охорону навколишнього природного середовища, які вже мали місце на момент проведення перевірки, та встановлені строки усунення цих порушень, оскільки метою видання приписів є саме усунення таких виявлених порушень.

Разом з тим, сам собою акт перевірки та дії посадових осіб контролюючого органу зі складання цього акта не створюють правових наслідків у вигляді виникнення обов`язків, зміни чи припинення будь-яких прав для суб`єкта господарювання, крім виникнення права на подання зауважень до акта.

Припис органу державного нагляду (контролю) є розпорядчим документом, в якому, з урахуванням характеру спірних правовідносин, мають бути наведені конкретні порушення суб`єктом господарювання норм законодавства, які вже мали місце на момент проведення перевірки, та встановлені строки усунення цих порушень, оскільки метою видання приписів є саме усунення таких виявлених порушень.

До припису можуть включатися виключно вимоги, направлені на усунення конкретних порушень, виявлених у ході перевірки. Жодні інші вимоги до припису включатися не можуть. Порушення, які виявлені перевіркою, повинні бути доведені, підтверджуватись документально і належним чином зафіксовані у акті перевірки, фактично існувати станом на момент складання акту, як джерела доказової інформації, а матеріали перевірки повинні підтверджувати, що порушення вимог законодавства вчинені саме тим суб`єктом господарювання, який перевірявся.

Заходи в приписі керівнику суб`єкта господарювання повинні бути спрямовані на забезпечення ним належних умов своєї діяльності відповідно до вимог нормативно-правових актів і документів, сформульовані конкретно з посиланням на відповідну норму права, порушення якої допущено за висновками контролюючого органу, і в стислій формі.

Спосіб усунення порушень, визначений у приписі, повинен узгоджуватись з нормами законодавства, а терміни його виконання мають визначатись у кожному конкретному випадку, виходячи з реальних можливостей суб`єкта господарювання, умов його діяльності, кількості, виду і характеру виявлених за наслідками перевірки порушень, надавати достатній строк, упродовж якого можливе його реальне виконання.

Суд встановив, що у період з 25.06.2020 по 06.07.2020 на підставі посвідчення (направлення) на позапланову перевірку від 23.06.2020 №2/2/476, Держекоінспекція провела позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів «Соснівський гранкар`єр» філія ТзОВ «Енергетична група» (місцезнаходження: 08054,Макарівський р-н, с.Соснівка, вул. Леніна, 35а, ).

За результатами проведеної перевірки складено акт позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природнього середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів № 2-122 від 06.07.2020.

06.07.2020 з метою усунення порушень вимог природоохоронного законодавства, виявлених під час проведення перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, відповідач виніс Припис № 2-122, згідно з яким відповідно до пункту 1 на позивача покладено обов`язок у строк 10 днів після отримання припису

Оцінюючи правомірність вимог указаного Припису, суд вважає, що чинне законодавство передбачає проведення оцінки впливу на довкілля для підприємств, господарська діяльність яких планувалась (планується) і не здійснювалась на момент набрання чинності Законом № 2059-VIII - 18 червня 2017 року. При цьому оцінка впливу на довкілля потрібна до прийняття рішення про впровадження суб`єктом господарювання планової діяльності.

У частині третій статті 2 Закону № 2059-VIII визначено, що суб`єктами оцінки впливу на довкілля є суб`єкти господарювання, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, які є замовниками планованої діяльності і для цілей цього Закону прирівнюються до суб`єктів господарювання, уповноважений центральний орган, уповноважені територіальні органи, інші органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, громадськість, а у випадках, визначених статтею 14 цього Закону, - держава походження та зачеплена держава.

У частині першій статті 3 Закону № 2059-VIII передбачено, що здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.

Частиною четвертою цієї ж статті передбачена заборона розпочинати провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті, без оцінки впливу на довкілля та отримання рішення про провадження планованої діяльності.

Планована діяльність - це планована господарська діяльність, що включає будівництво, реконструкцію, технічне переоснащення, розширення, перепрофілювання, ліквідацію (демонтаж) об`єктів, інше втручання в природне середовище; планована діяльність не включає реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, розширення, перепрофілювання об`єктів, інші втручання в природне середовище, які не справляють значного впливу на довкілля відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України (частина третя статті 1 Закону № 2059-VIII).

Частинами першою - третьою статті 9 Закону № 2059-VIII визначено уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган видає висновок з оцінки впливу на довкілля, яким виходячи з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності, зокрема величини та масштабів такого впливу (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу), характеру (у тому числі - транскордонного), інтенсивності і складності, ймовірності, очікуваного початку, тривалості, частоти і невідворотності впливу (включаючи прямий і будь-який опосередкований, побічний, кумулятивний, транскордонний, короткостроковий, середньостроковий та довгостроковий, постійний і тимчасовий, позитивний і негативний впливи), передбачених заходів, спрямованих на запобігання, відвернення, уникнення, зменшення, усунення впливу на довкілля, визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності та визначає екологічні умови її провадження. Висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання. Висновок з оцінки впливу на довкілля враховується при прийнятті рішення про провадження планованої діяльності та може бути підставою для відмови у видачі рішення про провадження планованої діяльності. При підготовці висновку з оцінки впливу на довкілля уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган розглядає та бере до уваги звіт з оцінки впливу на довкілля та звіт про громадське обговорення.

Відповідно до частин першої - третьої статті 11 Закону № 2059-VIII звіт з оцінки впливу на довкілля, звіт про громадське обговорення та висновок з оцінки впливу на довкілля подаються суб`єктом господарювання для отримання рішення органу державної влади або органу місцевого самоврядування про провадження планованої діяльності, яке є підставою для початку провадження цієї діяльності, встановлює (затверджує) параметри та умови провадження планованої діяльності і приймається у формі документа дозвільного характеру або іншого акта органу державної влади чи органу місцевого самоврядування у порядку, встановленому законодавством для відповідних рішень.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, приймаючи рішення про провадження планованої діяльності, зобов`язані врахувати висновок з оцінки впливу на довкілля. У рішенні про провадження планованої діяльності зазначається, що екологічні умови провадження планованої діяльності визначені у висновку з оцінки впливу на довкілля. За рішенням органу державної влади або органу місцевого самоврядування рішення про провадження планованої діяльності може включати екологічні умови провадження планованої діяльності, зазначені у частині п`ятій статті 9 цього Закону.

Якщо після ухвалення висновку з оцінки впливу на довкілля законодавством не передбачається прийняття рішення про провадження планованої діяльності для початку її провадження, висновок з оцінки впливу на довкілля, у якому визначено допустимість провадження планованої діяльності, вважається рішенням про провадження планованої діяльності.

Згідно з частиною першою статті 11 Закону № 2059-VIII звіт з оцінки впливу на довкілля, звіт про громадське обговорення та висновок з оцінки впливу на довкілля подаються суб`єктом господарювання для отримання рішення органу державної влади або органу місцевого самоврядування про провадження планованої діяльності, яке є підставою для початку провадження цієї діяльності, встановлює (затверджує) параметри та умови провадження планованої діяльності і приймається у формі документа дозвільного характеру або іншого акта органу державної влади чи органу місцевого самоврядування у порядку, встановленому законодавством для відповідних рішень.

Відповідно до частини другої статті 17 Закону № 2059-VIII дія цього Закону не поширюється на суб`єктів господарювання, які отримали рішення про провадження планованої діяльності до набрання чинності цим Законом, крім випадків, передбачених пунктом 22 частини другої та пунктом 14 частини третьої статті 3 цього Закону (розширення, перепрофілювання, ремонт, реконструкція, тощо).

Цією ж статтею визначено, що висновки державної екологічної експертизи, одержані до введення в дію цього Закону, зберігають чинність та мають статус висновку з оцінки впливу на довкілля.

Аналіз зазначених положень Закону свідчить, що Закон № 2059-VIII стосується лише планованої діяльності і не поширюється на діючі, введені в експлуатацію об`єкти. За вказаних умов порядок і спосіб проходження процедури оцінки впливу на довкілля для діючого об`єкта - відсутній.

За змістом частини першої статті 2 Закону № 2059-VIII оцінка впливу на довкілля - це процедура, що передбачає:

- підготовку суб`єктом господарювання звіту з оцінки впливу на довкілля відповідно до статей 5, 6 та 14 цього Закону;

- проведення громадського обговорення відповідно до статей 7, 8 та 14 цього Закону;

- аналіз уповноваженим органом відповідно до статті 9 цього Закону інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, будь-якої додаткової інформації, яку надає суб`єкт господарювання, а також інформації, отриманої від громадськості під час громадського обговорення, під час здійснення процедури оцінки транскордонного впливу, іншої інформації;

- надання уповноваженим органом мотивованого висновку з оцінки впливу на довкілля, що враховує результати аналізу, передбаченого пунктом 3 цієї частини;

- врахування висновку з оцінки впливу на довкілля у рішенні про провадження планованої діяльності відповідно до статті 11 цього Закону.

Судом встановлено, що позивач здійснює свою діяльність із видобування гранітів в якості сировини для виробництва щебню будівельного і каменю бутового здійснюється на підставі спеціального дозволу на користування надрами №4444 від 23.10.2007 терміном дії 23 роки до 2027 року.

На цій підставі, оскільки позивач на момент набрання чинності Законом №2059-VIII (18 грудня 2017 року) вже здійснював виробничу діяльність на введеному в експлуатацію об`єкті, а не лише планував її здійснення, то сфера застосування Закону України № 2059-VIII може не поширюватися на ТОВ «Енергетична група» в частині необхідності проведення оцінки впливу на довкілля.

Необхідно вказати, що починаючи з 18 грудня 2017 року перед початком планової діяльності відповідно до виду, передбаченого частинами другою та третьою статті 3 Закону № 2059-VІІІ, суб`єкт господарювання зобов`язаний отримати висновок про оцінку впливу на довкілля та, в подальшому, з урахуванням цього висновку, отримати рішення про провадження планової діяльності.

Натомість, дія цього Закону не поширюється на суб`єктів господарювання, які отримали рішення про провадження планованої діяльності до набрання чинності цим Законом, крім таких випадків:

- розширення та зміни, включаючи перегляд або оновлення умов провадження планованої діяльності, встановлених (затверджених) рішенням про провадження планованої діяльності або подовження строків її провадження, реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, перепрофілювання діяльності та об`єктів, зазначених у пунктах 1- 21 цієї частини, крім тих, які не справляють значного впливу на довкілля відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України (пункт 22 частини другої статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля»);

- розширення та зміни, включаючи перегляд або оновлення умов провадження планованої діяльності, встановлених (затверджених) рішенням про провадження планованої діяльності або подовження строків її провадження, реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, перепрофілювання діяльності та об`єктів, зазначених у пунктах 1- 13 цієї частини, крім тих, які не справляють значного впливу на довкілля відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України (пункт 14 частини третьої статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля»).

Таким чином, суд дійшов висновку, що здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим при прийнятті рішення про провадження планованої діяльності згідно із затвердженим Законом переліком, а у разі, якщо таке рішення було отримано до набрання чинності Законом № 2059-VIII - лише при розширенні та зміні, включаючи перегляд або оновлення умов провадження планованої діяльності, встановлених (затверджених) рішенням про провадження планованої діяльності або подовження строків її провадження, реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, перепрофілювання діяльності з видобування корисних копалин.

Аналогічного висновку дійшла колегія суддів Верховного Суду в постанові від 23 грудня 2024 року у справі № 160/14062/22.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до частини другої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Тому з огляду на викладене, а також метою ефективного захисту порушеного права позивача, за захистом якого він звернувся до суду, належить задовольнити позов частково шляхом визнання протиправним та скасування припису Державної екологічної інспекції Столичного округу від 06.07.2020 року №2-122; визнання протиправним та скасування наказу Державної служби геології та надр України від 14.08.2020 року №354 «Про зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами №4444 від 23.10.2007».

Разом з тим, як вже зазначалося судом, акт перевірки та дії посадових осіб контролюючого органу зі складання цього акта не створюють правових наслідків у вигляді виникнення обов`язків, зміни чи припинення будь-яких прав для суб`єкта господарювання, крім виникнення права на подання зауважень до акта. Відтак в даній частині позовних вимог слід відмовити.

Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та, враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про задоволення позову частково.

Згідно із ч.3 ст.139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Оскільки позивач сплатив судовий збір в сумі 4204,00 грн згідно платіжного доручення №23 від 13.07.2020 та 2102,00 грн згідно платіжного доручення №45 від 16.09.2020, судові витрати покладаються сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а саме в сумі 2102,00 грн на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергетична група» з бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції Столичного округу та 2102,00 грн на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергетична група» з бюджетних асигнувань Державної служби геології та надр України.

Керуючись ст. ст. 2, 8-10, 14, 72-79, 90, 139, 241-246, 250, Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ухвалив:

1. Позов задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати припис Державної екологічної інспекції Столичного округу від 06.07.2020 року №2-122.

3. Визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби геології та надр України від 14.08.2020 року №354 «Про зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами №4444 від 23.10.2007».

4. В іншій частині позову відмовити.

5. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергетична група» (08054, Київська обл., Фастівський р-н, с. Соснівка, вул. Соборна, будинок 35 А; ) з Державної екологічної інспекції Столичного округу (03035, м. Київ, вул. Солом`янська, 1, поверх 8; ) за рахунок бюджетних асигнувань, судовий збір в сумі 2102,00 гривень (дві тисячі сто дві гривні, 00 копійок).

6. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергетична група» (08054, Київська обл., Фастівський р-н, с. Соснівка, вул. Соборна, будинок 35 А; ) з Державної служби геології та надр України (03057, місто Київ, вул. Антона Цедіка, будинок 16; ) за рахунок бюджетних асигнувань, судовий збір в сумі 2102,00 гривень (дві тисячі сто дві гривні, 00 копійок).

Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 25.07.2025.

СуддяКоморний Олександр Ігорович