Справа № 320/36438/25
Суддя: Сас Є.В.
Дата ухвалення: 2025-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 липня 2025 року м. Київ Справа № 320/36438/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Сас Є.В., розглянувши адміністративну справу за позовною заявою з якою звернувся ОСОБА_1 до Держави України в особі Управління Служби безпеки України в Миколаївській області, Держави України в особі Державної казначейської служби України про визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та стягнення з нього коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними діями, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Київського окружного адміністративного суду з вимогами:

- Визнати протиправними дії службових осіб Управління Служби безпеки України в Миколаївській області, які при відмові ОСОБА_1 у виготовленні і надісланні на його адресу та адресу Головного управління Пенсійного фонду України у Миколаївській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2024 року діяли не на підставі та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, протиправними та зобов?язати їх утриматися від вчинення певних дій шляхом надіслання на адреси ОСОБА_1 і Головного управління Пенсійного фонду України у Миколаївській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення останнього станом на 01.01.2024 року.

2. Стягнути з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету шляхом списання у безспірному порядку з Єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 1 700 000,00 грн. на відшкодування моральної шкоди, завданої службовими особами Управління Служби безпеки України в Миколаївській області, які при відмові ОСОБА_1 у виготовленні і надісланні на його адресу та адресу Головного управління Пенсійного фонду України у Миколаївській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2024 року, діяли не на підставі та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, чим порушили право останнього на "ефективний ЗАСІБ правового ЗАХИСТУ в НАЦІОНАЛЬНОМУ органі, навіть якщо таке порушення було вчинене ОСОБАМИ, які здійснювали свої ОФІЦІЙНІ повноваження" (ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Відповідно до частин першої, другої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 2 ст. 132 КАС розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що встановлений законом на 1 січня 2025 року, становить 3028,00 грн.

Позивач обґрунтовує підстави для звільнення від сплати судового збору з покликанням на п. 11 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», згідно якого такий не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Проте такі покликання не звільняють позивача від обов`язку сплатити судовий збір за вимогу визнати протиправними дії службових осіб Управління Служби безпеки України в Миколаївській області.

Таким чином, при зверненні до суду з даним адміністративним позовом позивачеві слід було сплатити судовий збір у розмірі 1 211 грн. 20 коп. (3028,00 грн х 0,4).

Інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі Судова влада України за інтернет-адресою https://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Поряд з цим, відповідно до вимог ч. 1 ст. 160 КАС у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Як вбачається із змісту ч. 4 ст. 55 КАС, Держава може бути залучена в якості учасника справи та діяти через відповідний орган державної влади або через представника.

Позивачем визначено відповідачем Державу в особі відповідних органів, проте в прохальній частині позовної заяви вимоги стосуються не Держави, а безпосередньо органів державної влади.

При цьому, позовна заява не містить будь-якого обґрунтування підстав для залучення відповідачем Державної казначейської служби України.

Водночас, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27.11.2019 у справі № 242/4741/16-ц сформувала наступні висновки:

«…сам факт стягнення коштів із Державного бюджету України не може бути підставою для обов`язкового залучення до участі у справі відповідачем ДКСУ чи її територіального органу. У разі сприйняття подібного підходу до участі у справах про стягнення коштів, відшкодування шкоди завжди необхідно було б щоразу залучати суб`єкта, який здійснює управління рахунком, на якому розміщені грошові кошти відповідача…

…З урахуванням того, що саме на державу покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, Велика Палата Верховного Суду вважає за необхідне вказати, що належним відповідачем у справах про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовою або службовою особою, є держава як учасник цивільних відносин, як правило, в особі органу, якого позивач зазначає порушником своїх прав….».

У справі за подібних обставин Верховний Суд відзначив, що належним є відповідач, який є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права (постанова від 19.03.2025 у справі № 300/2457/19).

Згідно з частинами 1, 2 статті 169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки повинні бути усунені позивачем шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви з приведенням її у відповідність до вимог процесуального закону, узгодивши найменування відповідачів із змістом позовних вимог, а також зазначивши підстави для залучення відповідачем Державної казначейської служби України.

- оригіналу квитанції про сплату судового збору у розмірі 1 211 грн. 20 коп. або документів, які підтверджують звільнення від його сплати.

З огляду на наведене та керуючись ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Матеріали відносно усунення недоліків позовної заяви у цій справі необхідно подати безпосередньо до канцелярії Київського окружного адміністративного суду чи засобами підсистеми Електронний суд.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Сас Є.В.