Справа № 460/15548/24
Суддя: Качмар Володимир Ярославович
Дата ухвалення: 2025-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2025 рокуСправа № 460/15548/24 пров. № А/857/25552/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача Качмара В.Я.,

суддів Гудима Л.Я., Запотічного І.І.,

при секретарі судового засідання Гладкій С.Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м.Львові справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі Експрес» до Головного управління ДПС у Рівненській області про визнання протиправним і скасування рішення, податкового повідомлення-рішення, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі Експрес» на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 7 травня 2025 року (суддя Щербаков В.В., м. Рівне), -

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Енерджі Експрес» (далі ТОВ) звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Рівненській області (далі Головне управління), в якому просило:

визнати протиправним і скасувати рішення Головного управління від 20.06.2024 №1041 про скасування реєстрації реєстратора розрахункових операцій (далі Рішення);

визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління від 12.11.2024 №17189/ (далі ППР).

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 7 травня 2025 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із ухваленим рішенням, його оскаржив позивач, який із покликанням на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

В доводах апеляційної скарги вказує, що оскаржуваним Рішенням від 20.06.2024 скасовано реєстрацію реєстратора розрахункових операцій Petrol System LeoCAS-500 U з фіскальним номером (далі РРО), щодо якого платником податків не подавалось інформації про закриття об`єкта оподаткування/господарської одиниці.

Крім того, зазначає, що відповідно до пункту 5 глави 4 розділу ІІ наказу Міністерства фінансів України 14.06.2016 №547 «Про затвердження порядків щодо реєстрації реєстраторів розрахункових операцій та книг обліку розрахункових операцій» (далі Порядок) контролюючий орган за місцем реєстрації РРО зобов`язаний не пізніше одного місяця з дня виникнення підстав для скасування реєстрації РРО, визначених у підпунктах 4 - 10, 13 пункту 1 цієї глави, прийняти рішення про скасування реєстрації РРО у разі, якщо суб`єктом господарювання не подано заяву про скасування реєстрації та такі підстави залишилися актуальними.

Відповідач зобов`язаний був або міг прийняти рішення про скасування реєстрації РРО протягом періоду з 02.06.2023 по 02.07.2023 - тобто не пізніше одного місяця з дня виникнення підстав для скасування реєстрації, а саме подання Позивачем повідомлення за формою №20-ОПП від 01.06.2023.

Відповідач відзиву на апеляційну скаргу у встановлений судом строк не подав.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки позивачем подано повідомлення щодо закриття об`єкта оподаткування з ідентифікатором «01000001», у сфері застосовування якого був зареєстрований РРО, то контролюючий орган правомірно, відповідно до поданої ТОВ заяви від 02.06.2023, прийняв оскаржуване Рішення про скасування реєстрації РРО з фіскальним номером № на об`єкті оподаткування з ідентифікатором об`єкта 01000001.

У зв`язку з наведеним, підтвердженим є факт використання позивачем у своїй діяльності, у період з 21.06.2024 по 27.06.2024 розрахункових операцій на загальну суму 772922,69 грн, відповідно до додатку до акта перевірки, РРО, реєстрація якого скасована.

Такі висновки суду першої інстанції відповідають встановленим обставинам справи, зроблені з додержанням норм матеріального і процесуального права, з таких міркувань.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи те, що Головним управлінням відповідно до наказу від 21.10.2024 року № 2519-п та на підставі направлень від 21.10.2024 №№ 4622/ЖЗ/17-00- 07-05-15, 4623/ЖЗ/17-00-07-05-15 проведено фактичну перевірку ТОВ, зокрема автозаправного комплексу за адресою: Вараський р-н, селище Рафалівка, вул.Залізнична, 11, де здійснює господарську діяльність ТОВ.

Результати перевірки оформлено Актом перевірки від 23.10.2024 № 16434/ж5/17-00-07-05-17/41889383 (далі Акт перевірки).

Згідно з підпунктом 2.2.20 пункту 2.20 Акта перевірки, контролюючим органом встановлено, що згідно бази даних АІС «Податковий блок» - на АЗК, що належить ТОВ було зареєстровано РРО з фіскальним номером , який було знято з реєстрації 20.06.2024.

Відповідно до бази даних СОД РРО - через РРО з фіскальним номером за період з 21.06.2024 по 27.06.2024 проведено розрахункові операції на загальну суму 772 922,69 грн.

З огляду на зазначене, контролюючим органом в ході перевірки встановлено факт не проведення розрахункових операцій через зареєстрований, опломбований у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій на загальну суму 772922,69 грн, що свідчить про порушення вимог пунктів 1, 2 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі Закон № 265/95-ВР).

За результатами розгляду матеріалів перевірки Головним управлінням прийнято ППР, яким за порушення пунктів 1, 2 статті 3 Закону № 265/95-ВР на підставі пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР до ТОВ застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 1159163,01 грн., в т. ч.: 442,06 грн (442,06 грн х 100 %) за порушення, вчинене вперше, та 1158720,95 грн (772480,63 грн х 150 %) за кожне наступне вчинене порушення).

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначає Закон № 265/95-ВР. Дія його поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

За змістом пункту «б» статті 2 Закону №265/95-ВР, реєстратор розрахункових операцій - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та з приймання готівки для подальшого переказу. До реєстраторів розрахункових операцій відносяться: електронний контрольно-касовий апарат, електронний контрольно-касовий реєстратор, вбудований електронний контрольно-касовий реєстратор, комп`ютерно-касова система, електронний таксометр, автомат з продажу товарів (послуг) тощо;

розрахункова операція - приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця. Для цілей цього Закону розрахунки при організації та проведенні азартних ігор є розрахунковими операціями.

Згідно з пунктами 1 та 2 статті 3 Закону №265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:

1) проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

2) надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).

Відповідно до пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР, за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах:

1) у разі встановлення в ході перевірки факту: непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання:

100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше;

150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

«Порядок реєстрації та застосування реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для реєстрації розрахункових операцій за товари (послуги)» затверджено Наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 №547 (далі Порядок 547).

Зазначений Порядок поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які використовують реєстратори розрахункових операцій для здійснення розрахункових операцій в готівковій та/або безготівковій формі.

Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу II Порядку 547, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування і послуг, операції з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та з приймання готівки для подальшого переказу, та відповідно до вимог законодавства повинні застосовувати РРО, зобов`язані зареєструвати РРО відповідно до положень цього Порядку та забезпечити його персоналізацію, опломбування та переведення у фіскальний режим роботи.

Згідно із підпунктом 3 пункту 1 глави 4 розділу II Порядку №547, реєстрація РРО діє до дати скасування реєстрації РРО, що відбувається у випадках, коли: 1) суб`єктом господарювання подано заяву про скасування реєстрації РРО за формою № 4-РРО (додаток 4) (далі - заява про скасування реєстрації); 2) вичерпано строк служби РРО, вказаний у реєстрі екземплярів РРО або у паспорті (формулярі) РРО, який не включений до такого реєстру та був зареєстрований у контролюючому органі до створення такого реєстру; 3) закінчилися визначені законодавством строки експлуатації РРО; 4) РРО застосовується не за сферою застосування, визначеною Державним реєстром РРО; 5) виявлено невідповідність модифікації, конструкції та/або версії внутрішнього програмного забезпечення РРО, включених до Державного реєстру РРО; 6) установчі документи суб`єкта господарювання згідно із судовим рішенням визнано недійсними; 7) наявне судове рішення про ліквідацію суб`єкта господарювання - банкрута; 8) наявне судове рішення щодо припинення суб`єкта господарювання, що не пов`язане з банкрутством; 9) суб`єкт господарювання - фізична особа - підприємець померла, а також у разі оголошення такої особи померлою, визнання недієздатною або безвісно відсутньою, обмеження її цивільної дієздатності; 10) в контролюючих органах наявні відомості з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань щодо державної реєстрації припинення суб`єкта господарювання; 11) викрадено РРО; 12) змінено власника РРО; 13) щодо господарської одиниці, де використовується РРО, суб`єкт господарювання повідомив про такий об`єкт оподаткування контролюючий орган відповідно до вимог пункту 63.3 статті 63 Кодексу як про закритий або такий, що не експлуатується суб`єктом господарювання; 14) суб`єкт господарювання у зв`язку із застосовуванням програмного РРО вирішив відмовитись від застосування РРО, строк служби якого не закінчився.

Відповідно до абзацу першого пункту 2 глави 4 розділу II Порядку №547 скасування реєстрації РРО на підставах, визначених у підпунктах 1, 11, 12 та 14 пункту 1 цієї глави, здійснюється за заявою суб`єкта господарювання, а на підставах, визначених у підпунктах 2-10, 13 пункту 1 цієї глави, може здійснюватися за заявою суб`єкта господарювання або примусово за рішенням контролюючого органу за місцем реєстрації РРО. Рішення про скасування реєстрації РРО оформлюється за формою № 5-РРО (додаток 5).

Відповідно до пункту 4 глави 4 розділу II Порядку №547, посадова особа контролюючого органу протягом п`яти календарних днів з дня отримання заяви про скасування реєстрації та реєстраційного посвідчення за наявності довідки про опломбування з відміткою про розпломбування РРО, надісланої ЦСО до контролюючого органу за місцем реєстрації РРО, або у разі прийняття рішення контролюючого органу про скасування реєстрації РРО проводить скасування реєстрації РРО шляхом внесення реєстраційного запису до інформаційно-телекомунікаційній системи ДПС та надає (надсилає) суб`єкту господарювання довідку про скасування реєстрації, що засвідчує скасування реєстрації РРО.

Приписами пункту 5 глави 4 розділу ІІ Порядку №547 визначено, що контролюючий орган за місцем реєстрації РРО не пізніше одного місяця з дня виникнення підстав для скасування реєстрації РРО, визначених у підпунктах 4 - 10, 13 пункту 1 цієї глави, приймає рішення про скасування реєстрації РРО у разі, якщо суб`єктом господарювання не подано заяву про скасування реєстрації та такі підстави залишилися актуальними.

Відповідно до абзаців 3 та 4 пункту 19 глави 2 розділу II Порядку №547 для інформування суб`єктів господарювання ДПС щоденно оприлюднює на своєму веб-сайті дані про РРО, реєстрацію яких скасовано за заявою суб`єкта господарювання або з ініціативи контролюючого органу, із зазначенням фіскальних номерів РРО, дати, причини та підстави для скасування реєстрації РРО, коду ЄДРПОУ, найменування суб`єкта господарювання (прізвища, імені, по батькові (за наявності)). Інформація оприлюднюється із зазначенням дати оприлюднення і дати оновлення інформації.

З аналізу наведених правових норм слідує, що розрахункові операції мають проводитись із використанням реєстраторів розрахункових операцій, які зареєстровані, опломбовані згідно з вимогами законодавства та переведені у фіскальний режим. При цьому, суб`єкт господарювання зобов`язаний використовувати належним чином зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій для здійснення розрахунків та формування відповідних документів, які підтверджують проведення розрахункової операції.

Відповідно до пункту 4 глави 2 розділу II Порядку №547 для реєстрації РРО суб`єкт господарювання або представник суб`єкта господарювання подає до контролюючого органу заяву про реєстрацію реєстраторів розрахункових операцій за формою № 1-РРО (реєстраційна заява)

Пунктом 14 глави 2 розділу II Порядку №547 передбачено, що після отримання належним чином оформлених документів посадова особа контролюючого органу не пізніше наступного робочого дня проводить реєстрацію РРО шляхом внесення даних до інформаційно-телекомунікаційної системи ДПС, розміщує в Електронному кабінеті в електронній формі та/або надає (надсилає) суб`єкту господарювання реєстраційне посвідчення РРО за формою № 3-РРО (далі - реєстраційне посвідчення), що засвідчує реєстрацію РРО в контролюючому органі.

Датою реєстрації РРО, яка зазначається в реєстраційному посвідченні, є дата, що відповідає даті внесення даних до інформаційно-телекомунікаційної системи ДПС.

Згідно з пунктом 15 глави 2 розділу II Порядку №547, контролюючим органом за місцем реєстрації РРО до реєстраційного посвідчення вносяться записи щодо назви та адреси господарської одиниці, де використовується РРО, а також найменування контролюючого органу за адресою такої господарської одиниці та дати початку обліку РРО у цьому органі.

Відповідно до реєстраційного посвідчення від 18.06.2018 № за ТОВ було зареєстровано РРО, з фіскальним номером , сферою застосування якого визначено Автозаправний комплекс за адресою: Рівненська область, Вараський район, смт.Рафалівка, вул.Залізнична,11.

22.02.2019 ТОВ сформовано Повідомлення 20-OПП, яке направлено засобами телекомунікаційного зв`язку, та зареєстроване 22.02.2019, у якому об`єктом оподаткування визначено - Автозаправний комплекс за адресою: Рівненська область, Вараський район, смт.Рафалівка, вул.Залізнична,11, ідентифікатор об`єкта 01000001.

03.01.2023 ТОВ звернулось із заявою 1-PPO до контролюючого органу з ознакою «Перереєстрація». В цій заяві ідентифікатором об`єкта оподаткування, на якій зареєстрований PPO з фіскальним номером , ТОВ вказано саме 01000001.

03.01.2023 надіслано реєстраційне посвідчення №19 про реєстрацію за ТОВ РРО з фіскальним номером , сферою застосування РРО визначено Автозаправний комплекс та адресою: Рівненська область, Вараський район, смт.Рафалівка, вул.Залізнична,11.

Вказані обставини підтверджують, що ТОВ використовувало РРО з фіскальним номером на об`єкті оподаткування Автозаправний комплекс та адресою: Рівненська область, Вараський район, смт.Рафалівка, вул.Залізнична,11, за ідентифікатором об`єкта 01000001.

01.06.2023 ТОВ сформовано Повідомлення 20-OПП щодо внесення змін до відомостей про об`єкт оподаткування, а саме: зміна найменування об`єкта оподаткування на АЗС.

02.06.2023 ТОВ сформовано Повідомлення 20-OПП, яке направлено засобами телекомунікаційного зв`язку, та зареєстроване 02.06.2023 за №, відповідно до змісту якого визначено 2 об`єкти оподаткування :

- Автозаправочна станція (АЗС) за адресою: Рівненська область, Вараський район, смт.Рафалівка, вул.Залізнична,11, ідентифікатор об`єкта 01000001.

- Автозаправний комплекс (АЗК) за адресою: Рівненська область, Вараський район, смт.Рафалівка, вул.Залізнична,11, ідентифікатор об`єкта 69500001.

Щодо об?єкту АЗС з ідентифікатором об`єкта 01000001 у графі 2 «Код ознаки надання інформації» позивачем встановлено код 6.

Згідно з додатком до «Порядку обліку платників податків і зборів», затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 № 1588, графа 2 «Код ознаки надання інформації» має наступне значення:

1 - Первинне надання інформації про об`єкти оподаткування

3 - Зміна відомостей про об`єкт оподаткування

6 - Закриття об`єкта оподаткування

Таким чином, вказане свідчить про те, шо позивачем було повідомлено про закриття об?єкту АЗС з ідентифікатором об`єкта 01000001.

Об`єкт АЗК з ідентифікатором об`єкта 69500001 містить код ознаки надання інформації 1, що свідчить первинне надання інформації, а також містить відмітку у графі 9 про початок експлуатації.

Відповідно до реєстраційного посвідчення №1595 від 27.06.2023 за ТОВ 18.06.2018 було зареєстровано реєстратор розрахункових операцій POS Petrol System LeoCAS-500 U, заводський номер НОМЕР_1 , з фіскальним номером 6 (далі РРО-1), сферою застосування якого визначено Автозаправний комплекс.

Аналогічні відомості містяться в реєстраційному посвідченні №1105 від 11.07.2024, №1091 від 09.07.2024

Наведене свідчить про те, що ТОВ використовувало також РРО-1 з фіскальним номером 6 на об`єкті оподаткування - Автозаправний комплекс та адресою: Рівненська область, Вараський район, смт.Рафалівка, вул.Залізнична,11, за ідентифікатором 69500001.

Порядок подання повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (далі Повідомлення) встановлений «Порядком обліку платників податків і зборів», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 № 1588 (далі Порядок №1588).

Відповідно до пункту 8.4 розділу VIII Порядку №1588 у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність за формою № 20-ОПП подається протягом 10 робочих днів після їх реєстрації, створення чи відкриття до контролюючого органу за основним місцем обліку платника податків.

У повідомленні за формою № 20-ОПП надається інформація про всі об`єкти оподаткування, що є власними, орендованими або переданими в оренду.

Згідно з пунктом 8.5, 8.8 розділу VIII Порядку № 1588 у разі зміни відомостей про об`єкт оподаткування, а саме: зміна типу, найменування, місцезнаходження, виду права або стану об`єкта оподаткування, платник податків надає до контролюючого органу за основним місцем обліку повідомлення за формою № 20-ОПП з оновленою інформацією про об`єкт оподаткування, щодо якого відбулися зміни, в такому самому порядку та строки, як і при реєстрації, створенні чи відкритті об`єкта оподаткування.

При цьому в разі зміни призначення об`єкта оподаткування або його перепрофілювання інформація щодо такого об`єкта оподаткування надається в повідомленні двома рядками, а саме: в одному рядку зазначається інформація про закриття об`єкта оподаткування, призначення якого змінюється, у другому - оновлена інформація про об`єкт оподаткування, який створено чи відкрито на основі закритого, при цьому ідентифікатор об`єкта оподаткування змінюється.

Платники податків можуть переглянути інформацію про об`єкти оподаткування та контролюючі органи, у яких платник податків перебуває на обліку за неосновним місцем обліку, в приватній частині Електронного кабінету.

ТОВ «Енерджі Експрес» не було подано Заяви 1-PPO про перереєстрацію PPO з фіскальним номером у зв`язку зі зміною даних, які відображаються в реєстраційному посвідченні, як це передбачено пунктом 2 глави 3 розділу II Порядку №547

Відповідно до абзацу 1-2 глави 3 розділу II Порядку №547 у разі перереєстрації з метою використання РРО в іншій господарській одиниці суб`єктом господарювання або представником суб`єкта господарювання надаються:

реєстраційна заява з позначкою "Перереєстрація";

реєстраційне посвідчення.

Після отримання належним чином оформлених документів у разі відсутності підстав для відмови посадова особа контролюючого органу не пізніше двох робочих днів з дня подання реєстраційної заяви проводить перереєстрацію РРО шляхом внесення змін до даних інформаційно-телекомунікаційної системи ДПС розміщує в Електронному кабінеті в електронній формі та/або видає суб`єкту господарювання нове реєстраційне посвідчення.

Згідно з пунктом 3 глави 3 розділу II Порядку №547 заява з позначкою Перереєстрація оформлюється та надається до контролюючого органу у тому самому порядку, що й заява про реєстрацію РРО.

Відповідно, для реєстрації РРО суб`єкт господарювання або представник суб`єкта господарювання подає до контролюючого органу заяву про реєстрацію реєстраторів розрахункових операцій за формою № 1-РРО реєстраційна заява (п.4 глави 2 розділу II Порядку №547)

Суд апеляційної інстанції зауважує, що ТОВ не подавало заяву 1-PPO про перереєстрацію PPO з фіскальним номером у зв`язку зі зміною даних, які відображаються в реєстраційному посвідченні, згідно з нормами глави 3 розділу II Порядку №547, якою передбачено порядок проведення перереєстрації РРО. Доказів подання ТОВ заяви форми №1-PPO про перереєстрацію PPO з фіскальним номером у зв`язку зі зміною даних, які відображаються в реєстраційному посвідченні матеріали справи не містять.

Разом з тим, обґрунтованим є висновок суду першої інстанції, що подання повідомлення за формою 20-ОПП щодо зміни назви об`єкта оподаткування, а згодом - повідомлення про його закриття відповідно до пункту 8.5 розділу VIII Порядку №1588, не є тотожним перереєстрації сфери застосування РРО з фіскальним номером у зв`язку зі зміною відомостей, які відображаються у реєстраційному посвідченні.

Зважаючи на те, що унікальним реквізитом для обліку об`єктів оподаткування є ідентифікатор об`єкта оподаткування, а позивач подав повідомлення про закриття об`єкта з ідентифікатором « 01000001», у межах якого був зареєстрований РРО з фіскальним номером , контролюючий орган на підставі заяви ТОВ від 02.06.2023, прийняв правомірне Рішення про скасування реєстрації РРО за вказаним об`єктом оподаткування.

З урахуванням наведених обставин, встановлено факт використання позивачем у своїй господарській діяльності в період з 21.06.2024 по 27.06.2024 РРО з фіскальним номером , реєстрація якого вже була скасована.

Проведення позивачем розрахункових операцій через РРО, реєстрацію якого скасовано, та видача розрахункових документів, сформованих (роздрукованих) РРО, реєстрацію якого скасовано, є порушенням вимог пунктів 1 і 2 статті 3 Закону №265/95-ВР.

Вказана позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в постанові від 2 жовтня 2024 року у справі № 280/9850/23, де судом касаційної інстанції зазначено, що у разі скасування реєстрації РРО, такий РРО не може використовуватись суб`єктом господарювання при здійсненні розрахункових операцій, оскільки розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) мають проводитися виключно через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи РРО, а після скасування реєстрації такий РРО не вважається зареєстрованим у відповідності до вимог законодавства. Відповідно і розрахунковий документ, який роздрукований на такому РРО не вважається розрахунковим документом в розумінні Закону №265/95-ВР, тобто не є документом встановленої форми, а відтак надання особі розрахункового документу роздрукованому на незареєстрованому РРО також не може розцінюватися як виконання обов`язку, визначеного пунктом 2 статті 3 Закону № 265/95-ВР.

Стосовно доводів позивача про порушення контролюючим органом строку скасування реєстрації РРО, апеляційний суд виходить з наступного.

Згідно з вимогами пункту 5 глави 4 розділу ІІ Порядку №547, контролюючий орган за місцем реєстрації РРО не пізніше одного місяця з дня виникнення підстав для скасування реєстрації РРО, визначених у підпунктах 4-10, 13 пункту 1 цієї глави, приймає рішення про скасування реєстрації РРО у разі, якщо суб`єктом господарювання не подано заяву про скасування реєстрації та такі підстави залишились актуальними.

Повідомлення 20-OПП було направлено позивачем та зареєстроване 02.06.2023. Оскаржуване рішення було винесене Головним управлінням 20.06.2024, тобто значним пропуском строку розгляду заяви.

Ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення»; межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови безумовного дотримання ним передбаченої законом процедури прийняття такого рішення. Аналогічна правова позиція викладена, зокрема у постановах Верховного Суду від 27 вересня 2022 року у справі № 320/1510/20, від 4 червня 2025 року у справі № 260/6724/21.

Саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його правомірності, крім випадків, прямо передбачених законом. Виходячи з міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акту, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на його прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Проте не кожен дефект акта робить його неправомірним. Фундаментальне порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення. Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його правомірність. Отже, порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 13 червня 2024 року у справі №320/4136/22.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що оскаржуване Рішення приймалось на підставі поданої позивачем заяви. Матеріали справи не містять доказів того що вказана заява була відкликана позивачем, а відтак відповідач був зобов`язаний її розглянути та прийняти відповідне рішення за результатами такого розгляду.

До того ж, як зазначалось відповідачем у відзиві на позовну заяву, станом на 02.06.2023, як i станом на 20.06.2024, на регіональному рівні ДПС були відсутні засоби автоматизованого контролю закриття об`єктів оподаткування, на яких суб`єктами господарювання використовуються реєстратори розрахункових операцій. Проведення такого аналізу здійснювалось на центральному рівні. Списки таких реєстратори розрахункових операцій, серед яких був PPO з фіскальним номером , були доведені листом ДПС від 19.06.2024 №17796/7/99-00-12-01-02-07.

Крім того, апеляційним судом враховано, що позивач не поніс негативні наслідки за використання протягом року РРО, на об`єкті оподаткування, відмінному від вказаного в реєстраційному посвідченні. Штрафні санкції застосовано до позивача за використання у своїй діяльності РРО у період з 21.06.2024 по 27.06.2024, тобто після винесення оскаржуваного Рішення, яким було скасовано реєстрацію РРО, оприлюдненого у встановленому законом порядку. Примірник довідки про скасування реєстрації РРО був розміщений в Електронному кабінеті позивача.

У зв`язку з викладеним, порушення строку розгляду заяви позивача не вплинули на правомірність Рішення, яким було скасовано реєстрацію РРО, а також не спростовує наявний факт не проведення позивачем у період з 21.06.2024 по 27.06.2024 розрахункових операцій через зареєстрований, опломбований у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій на загальну суму 772922,69 грн, за наслідками якого було винесено оскаржуване ППР. Відтак, суд першої інстанції дійшов до обґрунтованого висновку про порушення позивачем пункту 1,2 статті 3 Закону №265/95-ВР, і, як наслідок, правомірність застосування штрафу відповідно до положень пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР.

Зважаючи на викладене, апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що у Головного управління були достатні фактичні та правові підстави для винесення оскаржуваного Рішення та ППР, а тому відсутні підстави для їх скасування.

Оцінюючи наведені скаржником доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи сторін були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

Відповідно до статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підсумовуючи, враховуючи вимоги наведених правових норм, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення суд першої інстанції, правильно встановив обставини справи, не допустив порушень норм матеріального та процесуального права, які могли б бути підставою для його скасування, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись статтями 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі Експрес» залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 7 травня 2025 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач В. Я. Качмар
судді Л. Я. Гудим
І. І. Запотічний

Повне судове рішення складено 24.07.2025.