Справа № 320/16508/23
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2025-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 липня 2025 року м. Київ № 320/16508/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Головенка О.Д., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку письмового провадження) адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕКСТРАДІДЖИТАЛ" до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕКСТРАДІДЖИТАЛ" з позовом до Одеської митниці Держмитслужби, в якому просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № UA500050/2022/000023/2 від 17.10.2022;

визнати протиправною та скасувати картку відмови відповідача в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500050/2022/000150 від 07.10.2022.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує на протиправність рішення митного органу про корегування митної вартості товарів, а також картки відмови в прийнятті митної декларації, адже подані до митного оформлення документи, в тому числі з метою підтвердження митної вартості, містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Позивач наголошує на тому, що визначення митним органом митної вартості товару та коригування її в сторону збільшення за другорядним методом (резервним) здійснено з порушенням вимог митного законодавства, адже не беручи до уваги інформацію, яка зазначена у поданих документах, митниця зробила хибний висновок, що декларантом не подані документи, які потрібні для визначення митної вартості товару.

Водночас, на переконання позивача, митним органом не було обґрунтовано, яким чином вказані розбіжності впливають на митну варість імпортованого товару, адже виявлені розбіжності стосуються порядку виконання умов контракту, проте, яким чином розбіжності позбавляють митний орган можливості перевірити заявлену митну варість імпортованого товару, митним органом не наведено. Тож, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, застосування відповідачем коригування митної вартості та розгляд питання про митне оформлення товару позивача протягом такого великого строку, є безпідставним.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.05.2023 даний позов було залишено без руху у звґязку з його невідповідністю КАС України, однак недоліки позовної заяви було усунуто.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.06.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку письмового провадження).

Відповідач своїм правом надання відзиву на позовну заяву не скористався.

Відповідно до ч. 6 ст. 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно з ч. 2 ст. 175 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

На підставі наведеного, справа розглядається за наявними у ній матеріалами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, 26.05.2017 між Товариством з обмеженою відповідальністю «ЕКСТРАДІДЖИТАЛ» (Україна, 01021, місто Київ, вулиця Михайла Грушевського, 28/2, нежиле приміщення 43), та компанією SHENZHEN DWO TECHNOLOGY CO, LTD (Китай) укладено Контракт № 12-СН/17 від 26.05.2017, відповідно до якого продавець зобов`язується передати у власність покупця товар, а покупець зобов`язується прийняти товар й оплатити його на умовах даного контракту. Ціна і асортимент товару, який поставляється продавцем за цим контрактом, вказується у інвойсах. Поставки здійснюються на умовах EXW Shenzhen China (Інкотермс-2010).

10.12.2021 за ці товари була здійснена часткова оплата згідно банківського платіжного документу від 10.12.2021.

Компанія SHENZHEN DWO TECHNOLOGY CO, LTD (Китай) здійснила поставку позивачу придбаних за вищевказаним Контрактом товарів (аксесуари для ноутбуків, мобільних телефонів та смарт-годинників) згідно комерційного інвойсу № 20211207ОL1DS3 від 07.12.2021 та коносаменту (Вill of landing) TJSHCL-003187 від 02.02.2022 в Одеський морський торговельний порт в м.Одеса для митного оформлення.

18.08.2022 товари були задекларовані у Відділ митного оформлення № 4 митного поста «Одеса-порт» пункт пропуску «Одеський морський торговельний порт». Інспектором митного поста 18.08.2022 було прийнято митну декларацію та присвоєно номер UА500050/2022/003986.

Для підтвердження заявленої митної вартості декларантом надані пакувальний лист від 10.01.2022; Комерційний інвойс 20211207OL1DS3 від 07.12.2021; Коносамент від 02.02.2022; Контракт (12-СН/17 від 26.05.2017); Договір (контракт) про перевезення № 1093 від 26.05.2022.

Митну вартість товару визначено позивачем згідно зі ст. ст. 57, 58 Митного кодексу України (далі МК України) за основним методом (за ціною контракту щодо товарів, які імпортуються).

18.08.2022 декларантом отримано повідомлення від інспектора митного поста Відділу митного оформлення № 4 митного поста «Одеса-порт» пункт пропуску «Одеський морський торговельний порт» про те, що спрацювали критерії ризику. Необхідно пред`явити товари для проведення митного огляду. В ході проведення митного огляду було встановлено, що вантаж візуально відповідає даним заявленим у МД, але встановлено можливе порушення дотримання прав інтелектуальної власності згідно реєстру ОПІВ.

У акті митного огляду № UА500050/2022/003986 від 01.09.2022 вказана інформація, щодо ваги товарів, зазначених у графі 8.3.4 «Інформація, щодо виконаних завдань та виявлених невідповідностей» - не відповідає вазі задекларованій у МД UА500050/2022/003986; відповідність ваги брутто і нетто відомостям у МД вже було підтверджено інспектором митниці у п. 8.3.3 «Про відповідність характеристик товарів даним, зазначеним у митній декларації».

Позивач зауважує, що саме у митній декларації № UА500050/2022/003986 були подані коректні описові, вагові та кількісні характеристики задекларованих товарів. Але, вказані вище товари, які були затримані Одеською митницею ДМС за підозрою у порушенні інтелектуальної власності згідно повідомлень з№ №2022/027/Д01, 2022/028/Д01, 2022/029/Д01 не мають ознак такого порушення, так як не містять жодного маркування компанії АРРLE INC та не порушують іншим чином права інтелектуальної власності компанії, мають позначення Extra Digital.

Щоб мати можливість митного оформлення іншої частини, вказаних у декларації товарів, які, на думку Одеської митниці ДМС України, не містили ознак порушення інтелектуальних прав, на вимогу Одеської митниці ДМС України товариство позивача направило заяву на дозвіл застосування митного режиму знищення або руйнування частини товару, який, порушував права інтелектуальної власності.

07.10.2022 було отримано дозвіл від Одеської митниці на подання митної декларації для митного оформлення частини товару, які, на думку Одеської митниці ДМС України, не порушує інтелектуальні права.

07.10.2022 12:30:34 Відділом митного оформлення №4 митного поста «Одеса-порт» пункт пропуску «Одеський морський торговельний порт прийнято митну декларацію та присвоєно їй номер UА500050/2022/005423 щодо частини партії товару, поставленого згідно рахунку - фактури (інвойсу) № 20211207ОL1DS від 07.12.2021, зовнішньоекономічного договору (контракту) купівлі - продажу № 12-СН/17 від 26.05.2017 (стороною якого є виробник товарів, що декларуються), коносаменту № TJSHTCL-003187 від 02.02.2022, автотранспортної накладної № РОL002 від 29.07.2022.

07.10.2022 отримано картку відмови №UА500050/2022/000141.

07.10.2022 залишок товарів був поданий ще раз до митного оформлення на Відділ митного оформлення № 4 митного поста «Одеса-порт» пункт пропуску «Одеський морський торговельний порт».

Інспектором митного поста в 07.10.2022 17:49:43 було прийнято митну декларацію в роботу та приевоєно номер UА500050/2022/005451.

08.10.2022 від Відділу митного оформлення № 4 митного поста "Одеса-порт" було отримано дозвіл на митне оформлення.

На запит митниці були подані документи для підтвердження митної вартості товарів, а саме: рахунок про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом) № 671 від 10.07.2022; рахунок про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом) № 772 від 09.09.2022; прейекурант (прайс-листи) від 01.07.2021; договір (угода, контракт) із третіми оcобами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поcтавку товарів, митна вартість яких визначається № 1- 27 від 31.08.2021; договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається № КМЛ 122/20 від 28.07.2020; лист-підтвердження від 10.10.2022.

17.10.2022 було отримано відповідь від митниці, наступного змісту: 11.10.2022 декларантом було надіслано лист від 11.10.22 № 6/н з роз`ясненнями та наступні документи: прайс-лист від 01.07.21 № б/н; лист-підтвердження від 10.10.2022 №б/н; рахунок на оплату від 10.08.2022 № 671; рахунок на оплату від 09.09.2022 № 772; договір поставки від 28.08.2020 № КМЛ 122/20 При розгляді додатково наданих документів та пояснень декларанта, було встановлено наступне: у прайс-листі від 01.07.2021 № б/н умови поставки зазначені FCA Shenzhen, проте в зовнішньоекономічному договорі від 26.05.2017 № 12-СН/17 умови поставки - EXW Shenzhen, в ЕМД умови поставки FOB SHANGAI; у лист-підтвердження від 10.10.2022 №б/н зазначено що умови поставки згідно зовнішньоекономічному договору від 26.05.2017 № 12-СН/17 та інвойс від 07.12.2021 № 202112070Е1083 FCA Shenzhen, проте в зовнішньоекономічному договір від 26.05.2017 № 12-СН/17 умови поставки зазначені - EXW Shenzhen, а в інвойсі від 07.12.2021 № 202112070L1DS3 взагалі відсутні умови поставки; згідно договору поставки від 28.08.2020 № КМЛ 122/20 п. 1.2 - вид, асортимент, кількість, ціна та загальна вартість товару узгоджується сторонами у Специфікаціях, що є невід`ємною частиною даного договору, проте специфікацій не надано, що унеможливлює прив`язати даний договір до цих товарів.

Отже, декларантом не подані усі документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. ч. 2 - 4 ст. 53 МК України, розбіжності не спростовано.

В рамках проведення консультації з декларантом, відповідно до ч. 5 ст. 55 МК України повідомлено, що митну вартість товарів, заявлених до митного оформлення за ЕМД 07.10.2022 №UА500050/2022/005451, буде скориговано. Оскільки відповідно до ч. 2 ст. 58 МК України використані декларантом відомості не підтверджені документально та містять розбіжності, відповідно до ч. 3 ст. 58 МК України застосовуються другорядні методи визначення митної вартості, зазначені у п. 2 ч. 1 ст. 57 МК України. В митному органі відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними (аналогічними) товарами, тому, неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних (аналогічних) товарів.

Від Одеської митниці ДМС було отримано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА500050/2022/000150 від 07.10.2022 та рішення про коригування митної вартості товарів № UА500050/2022/000023/2 від 17.10.2022.

Позивачем прийнято рішення перевести основний товар до Київської митниці для подальшого розмитнення, де товар був випущений у вільний обіг 14.11.2022 за МД № 22 UА 72U7.

Крім того, зазначено про можливість декларанта за власним бажанням подати додаткові наявні в нього документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.

Позивачем додатково надано документи, що були вказані митною службою, проте, митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UА500050/2022/000023/2.

Митницею складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА500050/2022/000150, у якій, як причину у відмові вказано, що так як митна вартість товарів не можна визначити шляхом послідовного використання методів, зазначених у ст. ст. 58, 63 МК України, митна вартість оцінюваних товарів була визначена, з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі. Митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості UА500050/2022/000023/2 від 17.10.2022.

Вважаючи прийняте контролюючим органом рішення про коригування митної вартості та картку відмови протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

При вирішенні спору, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі та в межах повноважень у спосіб, що передбачений, як Конституцією, так і Законами України.

Згідно із ч. 1 ст. 248 МК України митне оформлення товарів розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Відповідно до приписів ст. 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Митне оформлення товарів здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться, окрім іншого, відомості про ці товари, а саме: а) найменування; б) звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар; в) торговельна марка та виробник товарів (за наявності у товаросупровідних та комерційних документах); г) код товару згідно з УКТ ЗЕД;

ґ) найменування країни походження товарів (за наявності); д) опис упаковки (кількість, вид); е) кількість у кілограмах (вага брутто та вага нетто) та інших одиницях виміру; є) фактурна вартість товарів; ж) митна вартість товарів та метод її визначення; з) відомості про уповноважені банки декларанта; и) статистична вартість товарів.

Так, частинами 1 - 3 ст. 57 МК України передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT) (ч. 1 ст. 64 МК України).

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

За змістом ч. ч. 1 - 3 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій ст. 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно норм ч. ч. 5, 6 ст. 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

За змістом ч. ч. 1 - 3 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій ст. 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень ст. 55 МК України.

У той же час, ч. 6 зазначеної статті передбачено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій ст. 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У відповідності до положень ч. ч. 1, 2 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою ст. 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою ст. 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Частиною 1 ст. 246 МК України, визначено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію (ч. 1 ст. 248 МК України).

Згідно з ч. 1 ст. 257 МК України декларування здійснюється шляхом подання за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Відповідно до ч. 6 ст. 257 МК України умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Таким чином, методи визначення митної вартості товарів можуть бути підрозділені на: а) основний; б) другорядні. Слід зауважити, що митним законодавством передбачена ціла система другорядних методів. Під час визначення митної вартості товарів учасник митних відносин може застосувати тільки один із різновидів методів - основний метод або ж конкретний другорядний метод. Застосування методу визначення вартості товарів повинно бути обґрунтованим.

Водночас, пріоритетним до застосування є саме основний метод, що обумовлює необхідність, у випадку наявності достатніх підстав, застосовувати в першочерговому порядку основний метод визначення митної вартості товару.

Також, важливим є те, що наявність певних розбіжностей у поданих документах не є безумовною підставою для коригування митної вартості, а лише має стосуватися саме числового значення заявленої митної вартості чи розрахунку митної вартості здійсненої декларантом.

У даному ж випадку, з матеріалів справи вбачається, що декларантом для підтвердження обґрунтованості заявленої у деклараціях митної вартості товару були подані всі документи, передбачені ч. 2 ст. 53 МК України.

Проте, митний орган зазначаючи про наявність розбіжності повинен чітко та з посиланням на норми законодавства вказати на наявність розбіжності та зазначити яким саме чином така розбіжність перешкоджає оформленню товару за обраним декларантом методом.

Разом з тим, митним органом були виявлені розбіжності, що не стосуються числового значення оцінюваного товару. Крім того, позивачем на вимогу відповідача було надано додаткові документи, які підтверджують перерахунок коштів контрагенту.

Однак, витребувавши додаткові документи, митний орган не зазначив, які саме обставини ці документи повинні підтвердити або у своїй сукупності можуть спростувати/чи впливають на митну вартість товару.

Разом з тим, митний орган, встановивши вищевказані розбіжності, жодним чином не обґрунтував, яким чином зазначені розбіжності, позбавляють митний орган можливості перевірити заявлену митну вартість імпортованого товару, оскільки такі розбіжності стосується виключно порядку виконання умов контракту.

З наведеного вбачається, що у наданих позивачем документах були відсутні розбіжності, що стосуються числового значення митної вартості товару або методу її визначення, документи містили всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

У свою чергу, документи, які надавались позивачем під час митного оформлення товару, не містять неповноти, неточності чи недостатності наведених в них відомостей для цілей застосування основного методу визначення митної вартості товарів та визначених ч. ч. 1, 2 ст. 58 МК України обмежень для застосування першого методу; обставин, визначених ч. 6 ст. 54 МК України, для відмови у митному оформленні товару із застосуванням першого методу, а отже, і підстав для застосування положень ч. 3 ст. 57 та ч. 3 ст. 58 МК України, а саме, використання другорядних методів визначення митної вартості товарів при недоведеності неможливості застосування попередніх.

Судом досліджено, що надані позивачем документи містять чітку інформацію про товар, умови поставки, ціну, транспортну складову митної вартості, всі необхідні відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), і не дають достатніх підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

Так, на запит митного органу були подані документи для підтвердження митної вартості товарів, а саме: рахунок про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом) № 671 від 10.07.2022; рахунок про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом) № 772 від 09.09.2022; прейскурант (прайс-листи) від 01.07.2021; договір (угода, контракт) із третіми оcобами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поcтавку товарів, митна вартість яких визначається № 1- 27 від 31.08.2021; договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається № КМЛ 122/20 від 28.07.2020; лист-підтвердження від 10.10.2022.

При розгляді додатково наданих документів та пояснень декларанта, було встановлено, що у прайс-листі від 01.07.2021 № б/н умови поставки зазначені FCA Shenzhen, проте в зовнішньоекономічному договорі від 26.05.2017 № 12-СН/17 умови поставки - EXW Shenzhen, в ЕМД умови поставки - FOB SHANGAI; у лист-підтвердження від 10.10.22 №б/н зазначено що умови поставки згідно зовнішньоекономічному договору від 26.05.2017 № 12-СН/17 та інвойс від 07.12.2021 № 202112070Е1083 FCA Shenzhen, проте в зовнішньоекономічному договір від 26.05.2017 № 12-СН/17 умови поставки зазначені - EXW Shenzhen, а в інвойсі від 07.12.2021 № 202112070L1DS3 взагалі відсутні умови поставки; згідно договору поставки від 28.08.2020 № КМЛ 122/20 п. 1.2 - вид, асортимент, кількість, ціна та загальна вартість товару узгоджується сторонами у Специфікаціях, що є невід`ємною частиною даного договору, проте специфікацій не надано, що унеможливлює прив`язати даний договір до цих товарів.

Водночас, під час розгляду спору, митним органом не було обґрунтовано, яким чином вказані розбіжності впливають на митну варість товару/складові, адже з наведеного вбачається, що такі розбіжності стосуються порядку виконання умов контракту, проте такі документи, на які звернув увагу митний орган, не містять інформації, яка б позбавляла митний орган перевірити заявлену митну варість імпортованого товару.

Тож, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, застосування відповідачем коригування митної вартості та розгляд питання про митне оформлення товару позивача протягом такого великого строку є безпідставним.

Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є похідною від рішення про коригування митної вартості. Тому, оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, за висновком суду, є такими, що не відповідають встановленим у ч. 2 ст. 2 КАС України критеріям правомірності, обґрунтованості, добросовісності та розсудливості, та підлягають скасуванню, як протиправні.

Відповідачем під час розгляду даного спору не було доведено правомірності оскаржуваних рішення про коригування митної вартості та картки відмови, та не надано належних та достатніх пояснень щодо доцільності та законності підстав корегування митної вартості товару.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За наслідком розгляду даного спору, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню, шляхом визнання протиправними та скасування рішення Одеської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № UA500050/2022/000023/2 від 17.10.2022 та картки відмови Одеської митниці Держмитслужби в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500050/2022/000150 від 07.10.2022.

Згідно норм ч. 1 ст. 139 КАС України судові витрати по сплаті судового збору підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача.

Керуючись ст. 77, 90, 139, 241-247, 255, 293, 295-297 КАС України, суд,

в и р і ш и в:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕКСТРАДІДЖИТАЛ" до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № UA500050/2022/000023/2 від 17.10.2022.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови Одеської митниці Держмитслужби в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500050/2022/000150 від 07.10.2022.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці Держмитслужби на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕКСТРАДІДЖИТАЛ" судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 5368 грн (пґять тисяч триста шістдесят вісім гривень).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Головенко О.Д.