Справа № 195/1168/25
Суддя: Колодіна Л. В.
Дата ухвалення: 2025-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 195/1168/25
Провадження №2-а/195/19/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25.07.2025 року с-ще Томаківка

Дніпропетровської області

Суддя Томаківського районного суду Дніпропетровської області Колодіна Л.В., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до інспектора Управління патрульної поліції в Запорізької області капітана поліції Скринник Валерія Григоровича про визнання дій незаконними скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В :

до Томаківського районного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до інспектора Управління патрульної поліції в Запорізької області капітана поліції Скринник Валерія Григоровича про визнання дій незаконними скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Однак позовна заява не відповідає вимогам КАС України.

Пунктом 3 частини першої статті 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем доказів сплати судового збору за подання даного позову до суду не надано та подано клопотання про звільнення його від сплати судового збору на підставі частини 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір», мотивуючи наявністю важкого матеріального становища.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17(провадження № 11-1287апп18) вказала, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

За системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI), які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Також в постанові від 18.03.2020 року у справі №543/775/17 Великої Палати Верховного Суду зазначено, що разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладених в постановах Верховного Суду.

Так, з 01 січня 2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб в Україні складає 3028 грн. 00 коп. Тобто, судовий збір, що підлягає сплаті за звернення до суду з даним адміністративним позовом складає 605 грн. 60 коп.

Стосовно клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, то питання звільнення від сплати судового збору як складової судових витрат, зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення його сплати регулюються частиною першою статті 133 КАС, відповідно до якої суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з частиною другою статті 132 КАС розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Таким законом є Закон України «Про судовий збір». З його преамбули вбачається, що цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

З аналізу ж статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

При цьому визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Вирішуючи такі заяви, суд повинен враховувати те, що якщо при сплаті необхідних судових витрат середньомісячний дохід особи буде меншим від рівня прожиткового мінімуму, встановленого законом для відповідної категорії осіб, тоді в суду є підстава для застосування заходів щодо зменшення, звільнення, розстрочення або відстрочення сплати судового збору. Повне звільнення від оплати усіх судових витрат застосовується до тих осіб, рівень статків яких не дозволяє взагалі робити будь-які судові витрати, інакше вони не спроможні будуть забезпечити свої найнеобхідніші життєві потреби (житло, харчування, тощо).

Наведені в обґрунтування заявленого клопотання позивача доводи не можуть слугувати достатньою підставою для задоволення клопотання, оскільки заявником не надано довідку про річний дохід заявника, що унеможливлює встановлення розміру річного доходу за 2024 рік. Отже, заявником не надано доказів відсутності можливості сплатити судовий збір, а тому на даному етапі розгляду матеріалів позовної заяви, клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 30 жовтня 2020 року у справі № 373/2257/18 (провадження № 61-15136ск20).

Так відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 9901/77/20 (провадження № 11-131заі20), для звільнення від сплати судового збору відповідно до вимог пункту 1 частини першої статті 8 Закону № 3674-VI необхідно надати довідку з органу Державної податкової служби України про розмір її доходів за попередній календарний рік, яка підтверджує, що розмір судового збору в цій справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.

Тому у разі посилання позивача на неможливість сплати судового збору з підстав, передбачених пунктом 1частини 1статті 8закону України«Про судовийзбір» (скрутне майнове становище), позивачу слід надати суду належні та допустимі докази на обґрунтування скрутного майнового стану, як підставу звільнення його від сплати судового збору або сплатити судовий збіру розмірі 605,60 грн.за заявлену вимогу.

До того ж суд на виконання вимог ст. 48 КАС України, вважає необхідним звернути увагу позивача, що відповідно до правових позицій Верховного Суду від 26 грудня 2019 року у справі № 724/716/16, від 17 червня 2020 року у справі №127/6881/17, від 18 березня 2021 року у справі № 809/466/17, від 28 квітня 2021 року у справі № 2340/5048/18,від09 липня 2021 року у справі №806/1129/16, належним відповідачем є саме відповідний орган, на який покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, а не інспектор, який є працівником структурного органу Департаменту патрульної поліції, і не структурний / територіальний підрозділ Департаменту патрульної поліції, який не є юридичною особою, а отже також не може бути відповідачем у даній адміністративній справі.

Тому позивачу слід уточнити належний склад учасників процесу.

Згідно ч. 2 статті 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ураховуючи викладене, суд вважає необхідним залишити адміністративний позов ОСОБА_1 без руху, одночасно роз`яснивши позивачу, що відповідно до частини третьої статті 169 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду від 14 червня 2023 року у справі № 607/23244/21 (провадження № 14-116цс22), ухвала оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

відмовити позивачу ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора Управління патрульної поліції в Запорізької області капітана поліції Скринник Валерія Григоровича про визнання дій незаконними скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, надавши позивачу строк для усунення недоліків, терміном десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправлення зазначених недоліків.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що в разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві, що не є перешкодою для повторного звернення до суду після усунення обставин, які стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Л.В. Колодіна

25.07.2025