Справа № 640/6617/20
Суддя: Кучма Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2025-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/6617/20 Суддя (судді) першої інстанції: Каленюк Ж.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Кучми А.Ю.,

суддів Аліменка В.О., Бєлової Л.В.

за участю секретаря Ольшевської Ж.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2025 року (м. Луцьк, дата складання повного тексту - 14.04.2025) у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И Л А :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» звернулося з позовом до суду, в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 12 грудня 2019 року № про застосування штрафу за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних у розмірі 1233234,43 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 30 вересня 2019 року позиваем було складено податкові накладні №70 та №71, граничний термін реєстрації яких в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) до 15 жовтня 2019 року (включно). Податкові накладні в електронній формі направлено для реєстрації 15 жовтня 2019 року о 19:56 та о 19:58 відповідно за допомогою програми «M.E.Doc» з використанням прямого з`єднання. Квитанцію про реєстрацію податкових накладних позивач отримав наступного дня. За результатами проведення 20 листопада 2019 року камеральної перевірки ГУ ДПС у м. Києві дійшло висновку, що податкові накладні від 30 вересня 2019 року №70 та №71 зареєстровані в ЄРПН з порушенням строку їх реєстрації на 1 день та прийняло податкове повідомлення-рішення від 12 грудня 2019 року № про застосування штрафу у розмірі 1233234,43 грн. Позивач вважає податкове повідомлення-рішення протиправним з тих підстав, що вчинив дії для реєстрації податкових накладних від 30 вересня 2019 року №70 та №71 у межах встановленого пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України терміну, в межах операційного дня (до 20:00). Тож оскільки він не допустив протиправних дій, то невчасна не з його вини реєстрація у ЄРПН податкових накладних не може бути підставою для притягнення до відповідальності за порушення строку їх реєстрації у вигляді штрафу, передбаченого у статті 120-1 ПК України.

Відповідач у відзиві на позовну заяву заперечував проти позову та вказав, що ГУ ДПС у м. Києві проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації ТзОВ «Юнайтед Енерджі» податкових накладних/розрахунків коригування податкових накладних в ЄРПН. Перевіркою встановлено факт реєстрації позивачем податкових накладних від 30 вересня 2019 року №70 та №71 на загальну суму податку на додану вартість 12332344,38 грн із затримкою на 1 день, що є підставою для застосування відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України штрафних санкцій (у цьому разі в розмірі 10 відсотків від загальної суми ПДВ).

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2025 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права та неповного з`ясування обставин у справі. Апелянт зазначає, що перевіркою встановлено факт реєстрації позивачем податкових накладних від 30 вересня 2019 року №70 та №71 на загальну суму податку на додану вартість 12332344,38 грн із затримкою на 1 день, що є підставою для застосування відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України штрафних санкцій

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін.

Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ГУ ДПС у м. Києві проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації ТОВ «Юнайтед Енерджі» податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, за результатами якого складено акт від 20 листопада 2019 року №8651/26-15-04-09-20/41963985 з висновками про порушення позивачем пункту 201.10 статті 201 ПК України у зв`язку з несвоєчасною реєстрацією (із затримкою на 1 день) податкових накладних від 30 вересня 2019 року №70 та №71 на загальну суму ПДВ 12332344,38 грн (а.с.39).

На підставі акту перевірки ГУ ДПС у м. Києві прийняло податкове повідомлення-рішення від 12 грудня 2019 року № про застосування відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України штрафу за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних у розмірі 1233234,43 грн (в розмірі 10 відсотків від суми ПДВ) (а.с.40-41).

20 грудня 2019 року позивач оскаржив податкове повідомлення-рішення в адміністративному порядку (а.с.42-47). Рішенням ДПС України від 19 лютого 2020 року №6249/6/99-00-08-05-06-06 податкове повідомлення-рішення від 12 грудня 2019 року № залишено без змін, а скаргу - без задоволення (а.с.48-50).

Вважаючи вищевказане податкове повідомлення-рішення протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивач, надіславши податкові накладні на реєстрацію до ЄРПН в останній день для такої реєстрації та у межах операційного дня, своєчасно виконав свої зобов`язання, передбачені податковим законодавством з реєстрації відповідних податкових накладних.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює ПК України, визначаючи, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

За приписами пункту 201.1 статті 201 ПК України (тут і надалі в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

За приписами пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;

- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Так згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів. Із аналізу вказаних правових норм вбачається, що на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в ЄРПН у строк, встановлений податковим законодавством.

Із аналізу наведених правових норм вбачається, що на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в ЄРПН у строк, встановлений ПК України. Порушення строків реєстрації податкових накладних свідчить про наявність порушення, за яке передбачена відповідальність у вигляді штрафу в залежності від терміну такого порушення, що передбачено пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до ЄРПН регламентовано Порядком №1246 (тут і надалі в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пунктів 2, 3 Порядку №1246 операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Згідно з пунктом 4 Порядку №1246 до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрація яких зупинена, а також щодо яких у встановленому порядку прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації.

Пунктом 5 Порядку №1246 передбачено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 11 Порядку №1246 установлено, що після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Відповідно до пунктів 12, 13 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки. За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Згідно з пунктами 14, 15 Порядку №1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС. У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

З системного аналізу наведених правових норм можна зробити висновок, що у будь-якому випадку контролюючий орган протягом операційного дня зобов`язаний надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття податкової накладної, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Строки, визначені для реєстрації податкових накладних, встановлені у календарних днях, при цьому право платника податку для реєстрації податкових накладних пов`язане виключно з операційним днем, який відповідно до Порядку №1246 триває з 8-ї до 20-ї години. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем. Приписами пункту 201.10 статті 201 ПК України прямо передбачено, що якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в ЄРПН. Жодних виключень зазначеною статтею не передбачено.

Таким чином, у процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника ПДВ і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДПС, та/або безпосередніх дій працівників ДПС, на яку (які) платник податку не має впливу.

При цьому, встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника ПДВ за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у виді накладення штрафу може застосовуватися в разі, якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДПС у строк, встановлений статтею 201 цього Кодексу.

Суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що платник податків не повинен нести відповідальність за надходження на технічному рівні податкових накладних до контролюючого органу, оскільки на нього покладений лише обов`язок щодо їх надіслання до ДПС України за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем.

Так на основі дослідження акту перевірки та розрахунку штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН до податкового повідомлення-рішення від 12 грудня 2019 року №, встановлено, що ГУ ДПС у м. Києві дійшло висновку про порушення позивачем пункту 201.10 ПК України в частині порушення термінів реєстрації в ЄРПН податкових накладних від 30 вересня 2019 року №70 та №71 з граничним терміном реєстрації 15 жовтня 2019 року включно. Цей висновок обумовлений тим, що відповідно до сформованої квитанції податкові накладні доставлені до рівня ДПС та зареєстровані 16 жовтня 2019 року.

Дійсно податкова накладна від 30 вересня 2019 року №70 (а.с.20-21), податкова накладна від 30 вересня 2019 року №71 (а.с.28-29) за змістом квитанцій від 16 жовтня 2019 року №1 доставлені до ДПС о 08:00 16 жовтня 2019 року; документ прийнято (а.с.22, 30). Наступними квитанціями від 16 жовтня 2019 року підтверджено реєстрацію цих податкових накладних в ЄРПН (а.с.27, 37).

На підтвердження факту своєчасного надіслання на реєстрацію в ЄРПН податкових накладних від 30 вересня 2019 року №70 та №71 позивач до позовної заяви додав протокол руху документа/звіту та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій з програмного забезпечення стосовно кожної з указаних податкових накладних (а.с.27-35). З їх змісту (в частині «Документообіг з контролюючими органами») видно, що податкові накладні надсилалися позивачем на реєстрацію в ЄРПН з використанням прямого з`єднання у такі дати та час: податкова накладна №70 о 19:56 15 жовтня 2019 року (а.с.16), а податкова накладна №71 о 19:58 15 жовтня 2019 року (а.с.18).

Не є спірним та обставина, що фактична реєстрація зазначених податкових накладних в ЄРПН відбулась 16 жовтня 2019 року, тобто з порушенням терміну їх реєстрації.

При цьому, відповідно до пункту 109.1 статті 109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Тож для вирішення питання про наявність/відсутність підстав для застосування до платника податку відповідальності за нереєстрацію/затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до них необхідно встановити причини, що зумовили допущення такого пропуску, та перевірити, чи вчинив платник податку усі залежні від нього дії з метою належного виконання податкового обов`язку щодо своєчасної реєстрації таких документів.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 08 жовтня 2019 у справі №820/3006/17, від 21 січня 2020 року у справі №826/7925/16, від 31 січня 2020 року у справі №821/819/17.

Якщо затримка реєстрації податкових накладних в ЄРПН виникла не з вини платника податків, це свідчить про протиправність застосування контролюючим органом до нього штрафу за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних.

Згідно доказів направлення на реєстрацію податкових накладних 15 жовтня 2019 року (до 20:00), зокрема скріншотів з програми «M.E.Doc», вбачається, що позивач вчинив усі залежні від нього та достатні дії для підтвердження своєчасної реєстрації податкових накладних від 30 вересня 2019 року №70 та №71, адже ПК України прямо передбачений строк реєстрації податкових накладних до 15 календарного дня (включно), наступних за датою виникнення податкових зобов`язань. Та обставина, що такі накладні направлені на реєстрацію в ЄРПН під кінець операційного дня (о 19:56 та о 19:58) не свідчать про порушення встановленого законом строку, оскільки це є правом платника, тому ні суд, ні контролюючий орган не може звужувати строки, встановлені законодавством для реєстрації податкових накладних.

Оскільки податковий закон не встановлює лише одного способу подання податкових накладних і відповідно доказу, який це може підтвердити, то за такого правового регулювання спірного питання належним та допустимим доказом щодо вчасного надіслання податкової накладної для державної реєстрації може бути будь-який доказ, який підтверджує факт подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі контролюючому органу з використанням електронного цифрового підпису.

При розгляді справ про застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних принциповим є не дата фактичного надходження податкових накладних до ЄРПН, а дата їх відправлення виходячи з технічного способу реєстрації податкових накладних, тому скріншоти з програми «M.E.Doc» є належним засобом доказування.

Крім скріншотів з комп`ютерної програми «M.E.Doc» (а.с.25, 35) позивач надав протокол руху документа/звіту та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (а.с.14-18), XML-файли (показують внутрішню структуру надісланого файлу), які також відображають дату і час відправки на реєстрацію податкових накладних. У листі від 16 березня 2020 року №1603/06 ТзОВ «M.E.Док» підтвердило, що інформація щодо відправлених документів та отриманих від контролюючого органу квитанцій до електронних звітів зберігається локально на жорсткому диску комп`ютера підприємства, доступ до якої користувач може отримати через інтерфейс комп`ютерної програми «M.E.Doc». У разі подання податкових накладних та електронної звітності з використанням прямого з`єднання відправка електронних документів здійснюється на сервер контролюючого органу (ДПС) по прямому каналу зв`язку, без участі серверів розробника, а комп`ютерна програма «M.E.Doc» отримує квитанції лише за фактом їх надсилання контролюючим органом (а.с.12-13).

Таким чином, позивач, надіславши податкові накладні на реєстрацію до ЄРПН в останній день для такої реєстрації та у межах операційного дня, своєчасно виконав свої зобов`язання, передбачені податковим законодавством з реєстрації відповідних податкових накладних. Водночас реєстрація податкових накладних ДПС України 16 жовтня 2022 року не може слугувати підставою для покладення на позивача відповідальності за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, оскільки позивач не несе відповідальність за надходження на технічному рівні податкових накладних до контролюючого органу, адже на нього покладений лише обов`язок щодо їх надіслання до ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідач протиправно застосував у цьому разі штрафні санкції за порушення терміну реєстрації податкових накладних, що має наслідком скасування податкового повідомлення рішення від 12 грудня 2019 року №.

Апелянт звертає увагу, що пунктом 12 Порядку №1246 передбачено, що після надходження ПН/РК до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності ПН/РК затвердженому формату (стандарту); чинності кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких ПН/РК; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію ПН/РК, платником податку на момент складення та реєстрації таких ПН/РК; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200.3 i 200.9 статті 200 Кодексу (для ПН/РК, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у ПН, яка коригується; факту реєстрації зупинення реєстрації відмови в реєстрації ПН/РК з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації ПН/РК; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Мінфіну від 6 червня 2017 №557.

Пунктом 9 порядку №557 (в редакції від 17.12.2019) передбачено, що автоматизована перевірка надісланих електронних документів здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо такий документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення.

Разом із тим, колегія суддів наголошує, що здійснення в автоматизованому режимі їх розшифрування та проведення перевірок не позбавляє позивача права на подання податкових накладних у межах операційного дня, у відповідності до приписів законодавства.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Враховуючи наведене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, надав належну оцінку дослідженим доказам та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві - залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2025 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328, 329 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 28.07.2025.

Головуючий суддя: А.Ю. Кучма

Судді: В.О. Аліменко

Л.В. Бєлова