Справа № 619/3324/25
Суддя: Коваленко Н. В.
Дата ухвалення: 2025-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

справа № 619/3324/25
провадження № 2-аво/619/1/25
УХВАЛА

іменем України

28 липня 2025 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області

у складі: головуючого судді Ковалекно Н.В.,

за участю секретаря судового засідання Носачової І.В.,

розглянувши у м. Дергачі в приміщенні суду розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву про виправлення описки у судовому рішенні у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

УСТАНОВИВ:

10 липня 2025 року рішенням Дергачівського районного суду Харківської області адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено. Скасовано постанову №1/516 по справі про адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 210 КУпАП від 10.04.2025 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП та провадження у справі закрито. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань з ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 606 (шістсот шість) гривень 00 копійок.

21 липня 2025 року до суду через систему «Електронний суд» надійшла заява представника позивача адвоката Горячко О.Б., яка сформована в системі 14.07.2025, про виправлення описки у рішенні Дергачівського районного суду Харківської області від 10 липня 2025 року, а саме: у третьому абзаці резолютивної частини невірно зазначено особу на користь якої необхідно стягнути судовий збір « ОСОБА_2 » замість вірного « ОСОБА_1 ».

Суд дійшов висновку про внесення виправлень з таких підстав.

Відповідно до п. 1 ст. 253 КАС України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Верховний Суд у постанові від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17 зазначив, що описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Щодо арифметичних помилок, то Верховним Судом, зокрема, у постанові від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11 роз`яснено, що арифметична помилка це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в наданих суду документах, вони судом не виправляються.

Отже, описками є помилки, зумовлені неправильним написанням слів, але не всіх, а лише тих, які мають істотний характер і можуть ускладнювати його розуміння чи виконання судового рішення. Під загальним поняттям описка розуміється неправильне написання слів. Що ж стосується цивільного провадження, то законодавець надав право суду за власною ініціативою або за заявою учасника справи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. При цьому такі описки мають бути такими, що призводять до неправильного сприйняття або розуміння судового рішення. Вирішуючи питання про виправлення описок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, прізвища особи тощо) або які мають технічний характер.

Як вбачається з матеріалів справи, у третьому абзаці резолютивної частини рішенні Дергачівського районного суду Харківської області від 10 липня 2025 року невірно зазначено особу на користь якої необхідно стягнути судовий збір « ОСОБА_2 » замість вірного « ОСОБА_1 ».

Отже, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для виправлення описки в ухвалі суду, оскільки судом встановлено, що дана описка унеможливлює виконання рішення суду.

Відповідно до частини другої статті 293 КАС України учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції окремо від рішення суду лише у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу.

Частиною першою статті 294 КАС України визначено вичерпний перелік ухвал суду першої інстанції, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Згідно з п. 14 ч. 1 статті 294 КАС України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо: внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення.

Отже, ухвала суду першої інстанції про виправлення описки може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 253, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Виправити описку в рішенні Дергачівського районного суду Харківської області у справі № 619/3324/25 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Третій абзац резолютивної частини рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 10.07.2025 викласти в наступній редакції:

«Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 606 (шістсот шість) гривень 00 копійок».

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н. В. Коваленко