Справа № 640/26606/20
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2025-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

22 липня 2025 року № 640/26606/20

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Кухар М.Д.

при секретарі судового засідання-Логачової К.А.

за участі сторін:

позивача-не прибув

відповідача ОСОБА_1 - не прибув

представника відповідача- Кірика В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Уповноваженої особи Головного управління ДПС у Київській області Чустіль Оксани Петрівни (вул. Хороброго Святослава, буд.5А,м. Київ,03151, ) , Головного управління ДПС у Київській області, утворене на правах відокремленого підрозділу ДПС України (пл. Львівська, буд.8,м. Київ,04053, ), про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, в якому просить суд:

-визнати протиправним та скасувати в повному обсязі рішення Головного управління Державної податкової служби у Київській області про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску № від 13.10.2020р., винесене уповноваженою особою Головного управління Державної податкової служби у Київській області Чустіль Оксаною Петрівною.

-стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області (03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 5А, ) на користь ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) судові витрати по сплаті судового збору в сумі 840,80 грн. (вісімсот сорок гривень вісімдесят копійок).

Ухвалою суду від 02.11.2020 року відкрито спрощене провадження у справі.

На виконання Закону України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399 передано до Харківського окружного адміністративного суду 742 (сімсот сорок дві) судові справи згідно з актом приймання-передачі від 31.01.2025, у тому числі справа № 640/26606/20 .

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.02.2025 року справа №640/26606/20 передана на розгляд судді Кухар М.Д.

Ухвалою суду від 25.02.2025 справу прийнято до провадження.

Ухвалою суду від 03.03.2025 року замінено Головне управління ДПС у Київській області () його правонаступником - Головним управлінням ДПС у Київській області, утворене як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України ().

Позивач в судове засідання не прибув, але надав до суду заяву, в якій просив судові засідання проводити без його участі, позов підтримав, позовні вимоги просив задовольнити.

Уповноважена особа Головного управління ДПС у Київській області Чустіль Оксана Петрівна в судове засідання не прибула, про час та місце проведення судових засідань повідомлена належним чином, а тому суд приходить до висновку про розгляд справи за її відсутності.

Представник Головного управління ДПС у Київській області, утворенеого на правах відокремленого підрозділу ДПС України в судовому засіданні проти позову заперечував, надав до суду відзив на позов з обгрунтуванням своєї правової позиції, в задоволенні позовних вимог просив відмовити.

Дослідивши надані матеріали справи, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що 23 березня 2016 року ОСОБА_2 , отримав свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серії СМ № 000032 від 23.03.2016р., видане на підставі рішення Ради адвокатів Хмельницької області від 09.03.2016р. № 3-2.4/16.

19 липня 2016 року був взятий на облік в Білоцерківський об`єднаній державній податковій інспекції як особа, що провадить незалежну професійну діяльність (адвокат) - платник ЄСВ.

27 жовтня 2020 року на адресу позивача надійшло Рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску № від 13.10.2020р., винесене Головним управлінням Державної податкової служби у Київській області (надалі - Рішення), підписане Уповноваженою особою ГУ ДПС у Київській області Чустіль Оксаною.

Згідно вказаного Рішення ОСОБА_2 нараховано штраф в сумі 826,92 грн. та пеня в сумі 1726,88 грн. за несвоєчасну сплату єдиного внеску з посилання на ч. 10 та п. 2 ч. 11 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Позивач не згоден зі вказаним рішенням, вважає його протиправним та незаконним, а тому звернувся до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Надаючи правову оцінку вищенаведеному, суд вказує наступне.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку про те, що права та інтереси за захистом яких позивач звернувся до суду були порушені з огляду на наступне.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку, визначає Закон України від 08.07.2010 № 2464-VI «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Відповідно до абзацу другого пункту 1 та пункту 5 частини першої статті 4 Закону № 2464-VI платниками єдиного внеску є:

роботодавці: підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами;

особи, які провадять незалежну професійну діяльність, а саме наукову, літературну, артистичну, художню, освітню або викладацьку, а також медичну, юридичну практику, в тому числі адвокатську, нотаріальну діяльність, або особи, які провадять релігійну (місіонерську) діяльність, іншу подібну діяльність та отримують дохід від цієї діяльності.

Абзацом першим пункту 1 та пунктом 2 частини першої статті 7 Закону № 2464-VI єдиний внесок нараховується:

для платників, зазначених у пунктах 1 (крім абзацу сьомого), частини першої статті 4 цього Закону, - на суму нарахованої кожній застрахованій особі заробітної плати за видами виплат, які включають основну та додаткову заробітну плату, інші заохочувальні та компенсаційні виплати, у тому числі в натуральній формі, що визначаються відповідно до Закону України «Про оплату праці», та суму винагороди фізичним особам за виконання робіт (надання послуг) за цивільно-правовими договорами;

для платників, зазначених у пунктах 4 (крім фізичних осіб-підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування), 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, - на суму доходу (прибутку), отриманого від їх діяльності, що підлягає обкладенню податком на доходи фізичних осіб. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску на місяць. У разі якщо таким платником не отримано дохід (прибуток) у звітному кварталі або окремому місяці звітного кварталу, такий платник зобов`язаний визначити базу нарахування, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску.

В той же час відносини щодо адміністрування єдиного внеску при одночасному перебуванні фізичної особи в трудових відносинах та наявності у неї права на здійснення незалежної професійної діяльності, яку особа фактично не здійснює, Законом № 2464-VI не врегульовано.

Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що платниками єдиного соціального внеску є самозайняті особи, зокрема, адвокати, які здійснюють адвокатську діяльність індивідуально. Необхідними умовами для сплати особою єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування є провадження такою особою, зокрема, незалежної професійної адвокатської діяльності індивідуально та отримання доходу від такої діяльності, який і є базою для нарахування єдиного соціального внеску.

Отже, саме дохід особи від такої діяльності є базою для нарахування, проте за будь-яких умов розмір єдиного соціального внеску не може бути меншим за розмір мінімального страхового внеску за місяць.

При цьому, за відсутності бази для нарахування єдиного соціального внеску у відповідному звітному кварталі або окремому місяці звітного кварталу, законодавство встановлює обов`язок особи самостійно визначити цю базу, але її розмір не може бути меншим за розмір мінімальної заробітної плати.

Таким чином, метою встановлення розміру мінімального страхового внеску та обов`язку сплачувати його незалежно від наявності бази для нарахування є забезпечення у передбачених законодавством випадках мінімального рівня соціального захисту осіб шляхом отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

При розгляді справи судом також враховано правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 27.11.2019 по справі № 160/3114/19:

«Особа, яка провадить незалежну професійну діяльність, зокрема адвокатську, вважається самозайнятою особою і зобов`язана сплачувати єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування не нижче розміру мінімального страхового внеску незалежно від фактичного отримання доходу лише за умови, що така особа не є найманим працівником. В іншому випадку (якщо особа є найманим працівником), така особа є застрахованою і платником єдиного внеску за неї є її роботодавець, а мета збору єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування досягається за рахунок його сплати роботодавцем.

Інше тлумачення норм Закону № 2464-VI, на якому наполягає ГУ ДФС, щодо необхідності сплати єдиного внеску особами, які перебувають на обліку в органах ДФС і мають свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю, та які одночасно перебувають у трудових відносинах в межах цієї діяльності, спричиняє подвійну його сплату (безпосередньо особою та роботодавцем), що суперечить меті запровадженого державою консолідованого страхового внеску».

У даному випадку, згідно вказаного Рішення ОСОБА_2 нараховано штраф в сумі 826,92 грн. та пеня в сумі 1726,88 грн. за несвоєчасну сплату єдиного внеску з посилання на ч. 10 та п. 2 ч. 11 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» за період з липня 2010 по вересень 2020 року

Водночас, судом встановлено, що у за період з липня 2010 по вересень 2020 року єдиний соціальний внесок за позивача було сплачено його роботодавцями, що не заперечується відповідачем та підтверджується довідкою щодо відомостей про застраховану особу, наданої Пенсійним фондом України (форма ОК-7).

Таким чином, оскільки єдиною метою збору єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування є забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством саме прав фізичних осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування, то в розумінні Закону № 2464-VI позивач є застрахованою особою, і єдиний внесок за нього в період, за який прийнято оскаржуване рішення, нараховував та сплачував роботодавець в розмірі не менше мінімального, що виключає обов`язок по сплаті у цей період єдиного внеску позивачем ще і як особою, що має право провадити адвокатську діяльність, проте не отримувала дохід від неї.

Відповідно до пункту 2 частини одинадцятої статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» орган доходів і зборів застосовує до платника єдиного внеску штрафні санкції за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

Частина чотирнадцята цієї статті встановлює, що про нарахування пені та застосування штрафів, передбачених цим Законом, посадова особа органу доходів і зборів у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом, приймає рішення, яке протягом трьох робочих днів надсилається платнику єдиного внеску.

Судом встановлено, що Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 березня 2020 року у справі № 640/9468/19 було вирішено адміністративний позов ОСОБА_2 до Головного управління ДПС у Київській області (03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 5А, ), уповноваженої особи Головного управління ДПС у Київській області Козирєва Павла Генріховича (03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 5А) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити повністю, а саме:

- -визнати протиправним та скасувати рішення уповноваженої особи Головного управління ДФС у Київській області Козирєва Павла Генріховича про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 04.04.2019 № .

Ухвалюючи рішення, суд у даній справі зробив наступний висновок: «оскільки єдиною метою збору єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування є забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством саме прав фізичних осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування, то в розумінні Закону № 2464-VIпозивач є застрахованою особою, і єдиний внесок за нього в період, за який прийнято оскаржуване рішення, нараховував та сплачував роботодавець в розмірі не менше мінімального, що виключає обов`язок по сплаті у цей період єдиного внеску позивачем ще і як особою, що має право провадити адвокатську діяльність, проте не отримувала дохід від неї.

А відтак, враховуючи, що у позивача не виникало обов`язку у спірний період щодо сплати єдиного соціального внеску, у відповідача були відсутні підстави для застосування штрафних санкцій за його несплату або несвоєчасну сплату, а рішення від 04.04.2019 № про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (неперерахування) єдиного внеску від 26.04.2019 є протиправним та підлягає скасуванню.».

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 вересня 2020 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області повернуто.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.11.2020р. відмовлено у відкритті апеляційного провадження за повторно поданою ГУ ДПС у Київській області апеляційною скаргою.

Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду від 19 жовтня 2021 року у справі № 640/9468/19 постановлено:

-відмовити Головному управлінню ДПС у Київській області у задоволенні клопотання про продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги відмовити.

-відмовити Головному управлінню ДПС у Київській області у задоволенні клопотання про поновлення процесуального строку.

- Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у Київській області на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.11.2020.

Суд також враховує, що 21 червня 2022 року Окружним адміністративним судом міста Києва було ухвалено рішення у справі № 640/4659/20 за позовом ОСОБА_2 до Головного управління ДПС у Київській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про зобов`язання вчинити дії, згідно якого вирішено адміністративний позов задовольнити повністю.

- стягнути на користь ОСОБА_2 помилково сплачені грошові кошти в сумі 32051,16 грн. з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, штрафів / пені з цього внеску з відповідного рахунку Головного управління ДПС у Київській області.

- стягнути судові витрати зі сплати судового збору в сумі 840,80 грн. на користь Агафонова А.В. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 березня 2023 року вирішено: Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області, утвореного на правах відокремленого підрозділау Державної податкової служби України, залишити без задоволення. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 червня 2022 року залишити без змін.

27 квітня 2023 року Касаційним адміністративним судом у складі Верховного суду було постановлено ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у Київській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 червня 2022 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 березня 2023 року у справі № 640/4659/20.

Відтак, рішеннями судів у справах № 640/9468/19 та № 640/4659/20, які набрали законної сили, вже було встановлено відсутність підстав для нарахування позивачу єдиного внеску за період, коли позивач перебував у трудових правовідносинах і єдиний внесок за нього сплачував роботодавець.

Враховуючи, що у позивача не виникало обов`язку у спірний період щодо сплати єдиного соціального внеску, у відповідача були відсутні підстави для застосування штрафних санкцій за його несплату або несвоєчасну сплату, а рішення рішення Головного управління ДПС у Київській області про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску № від 13.10.2020 р. є протиправним та підлягає скасуванню.

Суд вказує, що згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд вказує, що згідно з вимогами ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтер есів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів влад них повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень тау спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім фор мам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, протягом розумного строку.

Статтею 6 Кодексу адміністративного судочинства визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Таким чином, проаналізувавши наведене, суд вважає за необхідне вказати, що позовні вимоги є обґрунтованими, підтверджені нормативно та документально, а тому є такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 243, 244, 245, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Уповноваженої особи Головного управління ДПС у Київській області Чустіль Оксани Петрівни (вул. Хороброго Святослава, буд.5А,м. Київ,03151, ), Головного управління ДПС у Київській області, утворене на правах відокремленого підрозділу ДПС України (пл. Львівська, буд.8,м. Київ,04053, ), про визнання протиправним та скасування рішення- задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати в повному обсязі рішення Головного управління Державної податкової служби у Київській області про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску № від 13.10.2020р., винесене уповноваженою особою Головного управління Державної податкової служби у Київській області Чустіль Оксаною Петрівною.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області, утворене на правах відокремленого підрозділу ДПС України (пл. Львівська, буд.8,м. Київ,04053, ) на користь ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) судові витрати по сплаті судового збору в сумі 840,80 грн. (вісімсот сорок гривень вісімдесят копійок). 0

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі безпосередньо до Харківського апеляційного адміністративного суду апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду у відповідності до ст. 295 цього Кодексу.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст рішення виготовлено 23 липня 2025 року.

Суддя Кухар М.Д.