Справа № 320/1414/25
Суддя: Білоноженко М.А.
Дата ухвалення: 2025-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 липня 2025 року справа №320/1414/25

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Білоноженко М.А., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом Військової частини НОМЕР_1 до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області, третя особа -ТОВ «Харківський завод засобів індивідуального захисту» про визнання протиправним та скасування висновку ,-

ВСТАНОВИВ:

Військова частина НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) звернулась до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (21100, м. Вінниця, вул. Хмельницьке шосе,7, ), третя особа -ТОВ «Харківський завод засобів індивідуального захисту» (61075, м. Харків, вул. Механізаторів, 4, ), у якому просила суд визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про результати моніторингу процедури закупівлі від 19.12.2024 UA-2024-10-09-014270-a.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що ТОВ «Харківський завод засобів індивідуального захисту» надав документ у складі пропозиції на підтвердження відповідності інформації про технічні, якісні та інші характеристики предмета закупівлі, натомість ТОВ «НВП «Темп-3000» такий документа надано не було, чим не виконало вимоги тендерної документації. Вважає, що зобов`язальна частина оскаржуваного висновку може завдати шкоди майновим інтересам переможця процедури закупівлі і свідчитиме про втручання органу державного фінансового контролю в права учасників договору.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10 березня 2025 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідач, не погоджуючись із доводами позивача, надав відзив на позовну заяву, в якому вказав, що замовник, на порушення вимог ч.13 ст. 14 Закону не відхилив пропозицію учасника закупівлі ТОВ «Харківський завод засобів індивідуального захисту» як таку, що не відповідає умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі та вимогам до предмета закупівлі, а обрав його переможцем та уклав договір.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2025 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача -ТОВ «Харківський завод засобів індивідуального захисту».

Третя особа своїм правом на подання пояснень відносно предмету спору не скористалась, пояснення до суду не надала.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Військовою частиною НОМЕР_1 було оголошено спрощену закупівлю Бронежилету модульного тип 2, рівень П, в маскувальному малюнку "мультикам", комплектність 1-5, рішення про яку прийнято відповідно до протоколу уповноваженої особи, відповідальної за організацію та проведення оборонних закупівель (крім тих, що здійснюються за закритими закупівлями) в військовій частині НОМЕР_1 на період дії правового режиму воєнного стану № 502/172/1/С3 від 08.10.2024.

В електронній системі закупівель було опубліковано оголошення про закупівлю відповідно до ст. 30 Закону України "Про оборонні закупівлі" від 08.10.2024 № 21339 та оголошення про проведення спрощеної закупівлі через систему електронних закупівель з відповідними вимогами до тендерної документації, проектом договору.

Зазначена закупівля в електронній системі отримала ідентифікатор UA-2024-10-09-014270-a.

Після оцінки пропозиції в Електронній системі закупівель до розгляду 21.10.2024 була подана цінова пропозиція з пакетом документації від ТОВ "НВП "ТЕМП-3000" загальною вартістю запропонованого товару 28 500 00,00 грн.

Однак, відповідно до протоколу уповноваженої особи № 560/172/2/С3 встановлено не відповідність інформації та/або документів, що подані в складі пропозиції ТОВ "НВП "ТЕМП-3000", товариством не було виправлено невідповідність, а надано інформаційний лист (останній аркуш цінової пропозиції ТОВ "НВП "ТЕМП-3000").

Відповідно до протоколу уповноваженої особи № 576/173/3/С3, ТОВ "НВП "ТЕМП-3000" не виправило виявлені після розкриття пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у складі своєї пропозиції. В зв`язку із чим, позивач відхилив пропозицію учасника спрощеної закупівлі - ТОВ "НВП "ТЕМП-3000".

В подальшому уповноваженою особою з порушеного питання була розглянута вимога ТОВ "НВП "ТЕМП-3000", про що винесений протокол № 609/173/4/С3 від 02.11.2024.

Крім того, до зазначеної закупівлі була також подана цінова пропозиція з комплектом документів ТОВ "Харківський завод засобів індивідуального захисту", на загальну суму запропонованого товару вартістю 37 366 670,00 грн.

На підставі протоколу № 610/173/5/С3 від 04.11.2024 ТОВ "Харківський завод засобів індивідуального захисту" визнано переможцем закупівлі.

За результатами закупівлі між позивачем та ТОВ "Харківський завод засобів індивідуального захисту" було укладено договір № 517Д про закупівлю товарів для гарантованого забезпечення потреб безпеки та оборони у період дії правового режиму воєнного стану від 13.11.2024.

Зазначений договір був виконаний 13.12.2024 року.

Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області було проведено моніторинг процедури закупівлі, про що складено оскаржуваний висновок від 19.12.2024, згідно якого встановлено порушення вимог ч.13 ст. 14 Закону, підпункту 8 пункту 3 Постанови №1275 та п. 8 Особливостей №1275. Зобов`язано замовника здійснити заходи щодо усунення порушень, шляхом припинення зобов`язань за договором, та протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення висновку, оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погоджуючись із вказаним висновком, позивач звернувся до суду із даним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні визначені Законом України від 26.01.1993 №2939-XII "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (далі Закон- №2939-XII).

Статтею 2 Закону №2939-XII передбачено, що головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до частини першої, другої статті 5 Закону №2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі" від 25.12.2015 № 922-VIII (далі -Закон № 922-VIII), проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон № 922-VIII, (у редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Пунктами 14 та 28 частини першої статті 1 Закону №922-VIII визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель; спрощена закупівля - придбання замовником товарів, робіт і послуг, вартість яких дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою за вартість, що встановлена у пунктах 1 і 2 частини першої статті 3 цього Закону.

Положеннями частини шостої статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Частиною десятою статті 8 Закону № 922-VIII визначено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі. При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення та, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначає вимогу зобов`язального характеру у спосіб, встановлений законом.

Пунктом 3-7 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону 922-VIII, установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2022 № 1275 "Про затвердження особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану" затверджені Особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану (далі - Особливості).

Згідно з п.8 Особливостей, державні замовники здійснюють закупівлі товарів (крім товарів, визначених у додатку до цих особливостей), робіт і послуг без застосування видів (процедур) закупівель/спрощених закупівель, визначених Законами України "Про оборонні закупівлі" та «Про публічні закупівлі ".

Як встановлено судом під час розгляду справи, позивачем була оголошена спрощена закупівля Бронежилету модульного тип 2, рівень П, в маскувальному малюнку "мультикам", комплектність 1-5, рішення про яку прийнято відповідно до протоколу уповноваженої особи, відповідальної за організацію та проведення оборонних закупівель (крім тих, що здійснюються за закритими закупівлями) на період дії правового режиму воєнного стану № 502/172/1/С3 від 08.10.2024.

Відповідно до пункту 2 розділу IV Додатку 3 оголошення позивача, встановлена вимога про надання учасником документів у складі пропозиції на підтвердження відповідності інформації про технічні, якісні та інші характеристики предмета закупівлі - Протокол випробувань на відповідність предмета закупівлі вимогам пункту 1.5. цього Додатку, виданий відповідно до чинного законодавства випробувальною лабораторією, акредитованою на технічну компетентність та незалежність не раніше 2023 року.

При цьому у пункті 1.5. Додатку 3 Оголошення Замовника встановлені наступні вимоги до системи швидкого скидання: 1.5.1. Бронежилет повинен бути оснащений системою швидкого скидання (далі - СШС) відповідно до вимог ВСТ 01.301.020 - 2020 (01)/NATO АЕP-2911:

1.5.2. СШС повинна відрізнятися за кольором від чохла бронежилета;

1.5.3. СШС повинна мати можливість швидкої повторної збірки без втручання в конструкцію бронежилета (протягування тросів та ін.);

1.5.4. СШС повинна бути виготовлена зі стійкого до корозії матеріалу;

1.5.5. СШС повинна бути розміщена на бронежилеті таким чином, щоб запобігти випадковому спрацюванню або заплутуванню;

1.5.6. СШС також повинна забезпечувати можливість скидання бронежилета рухом однієї руки та спрацьовувати за рахунок розмикання системи кріплення з однієї сторони (бокове скидання) та за рахунок розмикання всіх систем кріплення (повне скидання);

1.5.7. Довжина руху для забезпечення обох типів спрацювання СШС не повинна перевищувати 25 мм.

Після оцінки пропозиції в Електронній системі закупівель до розгляду 21.10.2024 була подана цінова пропозиція з пакетом документації від ТОВ "НВП "ТЕМП-3000" загальною вартістю запропонованого товару 28 500 00,00 грн.

Однак, відповідно до протоколу уповноваженої особи № 560/172/2/С3 встановлено невідповідність інформації та/або документів, що подані в складі пропозиції ТОВ "НВП "ТЕМП-3000".

Згідно з протоколом уповноваженої особи № 576/173/3/С3 встановлено, що ТОВ "НВП "ТЕМП-3000" не виправило виявлені після розкриття пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у складі своєї пропозиції, а саме: на виконання пункту 2 Розділу IV Додатку 3 до оголошення про проведення спрощеної закупівлі не завантажено протокол випробувань на відповідність предмета закупівлі вимогам пункту 1.5. Додатку 3 до оголошення, виданого відповідно до чинного законодавства випробувальною лабораторією, акредитованою на технічну компетентність та незалежність не раніше 2023 року.

Враховуючи викладене та відповідно до абзацу 9 пункту 8 Особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2022 № 1275 "Деякі питання здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану" (зі змінами - далі Особливості), позивач відхилив пропозицію учасника спрощеної закупівлі.

Так, у складі пропозиції ТОВ "НВП "ТЕМП-3000" по закупівлі не було завантажено протокол випробувань на відповідність предмета закупівлі вимогам пункту 1.5. Додатку 3 до Оголошення, виданого відповідно до чинного законодавства випробувальною лабораторією, акредитованою на технічну компетентність та незалежність не раніше 2023 року.

При цьому, ТОВ «НВП «ТЕМП-3000» надав лист НДЦ випробувань, експертизи та сертифікації персональних броньованих засобів від 27.102024, в якому зазначено, що у зв`язку із тим, що ВСТ 01.301-2020 (01) не входить до сфери акредитації науково-випробувального відділу Центру та відсутністю критеріїв оцінці відповідності зразка бронежилету, а також методів визначення відповідності вимогам п. 1.5 Додатку №3 (система швидкого скидання), провести випробування з метою оцінки відповідності зразка зазначеним вимогам немає можливості.

Таким чином, наявними в матеріалах справи доказами підтверджено, що вимоги щодо відповідності предмета закупівлі встановленим Замовником характеристикам (в частині випробувань), ТОВ «НВП «ТЕМП-3000» не були виконані.

Натомість, на виконання зазначених вимог Замовника (Додаток 3 до Оголошення) ТОВ "Харківський завод засобів індивідуального захисту" було надано (завантажено) у складі пропозиції - Протокол випробувань від 30.09.2024 року № 564/2024, відповідно до пункту 7.6 якого зазначено оснащення бронежилета системою швидкого скидання, яка повністю відповідає вимогам пункту 1.5 Додатку 3 Оголошення Замовника та вимогам ВСТ 01.301.020 - 2020 (01)/NATO AEP-2911.

Отже, ТОВ «Харківський завод засобів індивідуального захисту» надав документ у складі пропозиції на підтвердження відповідності інформації про технічні, якісні та інші характеристики предмета закупівлі - Протокол випробувань на відповідність предмета закупівлі вимогам пункту 1.5. цього Додатку, виданий відповідно до чинного законодавства випробувальною лабораторією, акредитованою на технічну компетентність та незалежність не раніше 2023 року, а саме Протокол випробувань від 30.09.2024 року № 564/2024, в якому містився пункт 7.6 з необхідною інформацією.

Крім того, листом (вих № 10-18-007/01-04 від 18.10.2024), третьою особою було повідомлено позивача, що Товариство 3 обмеженою відповідальністю "Харківський засобів індивідуального захисту" у складі своєї пропозиції, відповідно до вимог підпункту 4.11 Оголошення для проведення спрощеної закупівлі через систему електронних закупівель, надав лист Центрального управління розвитку та супроводження матеріального забезпечення Збройних Сил України від 26.05.2023 № 408/2/1091, відповідно до якого зазначено, що бронежилет модульний "PLASTOON UAFE" (Тип 2, Рівень П, Вид S комплектність: 1-8)) виробництва ТОВ "Харківський завод засобів індивідуального захисту" специфікації «Бронежилет модульний» TC A01XJ.29423-420:2023 (01) та затверджений 25.05.2023 у якості зразка-еталону № 2.

Тобто, зазначеним листом підтверджено відповідність зразка одиниці товару, а саме: "Бронежилет модульний "PLASTOON UAFE" у Виді 5 - назва кольору зовнішнього шару "ММ-14" відповідно до вимог п. 3.1.2. ТС A01XJ.29423-420:2023 (01).

Також, повідомлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Харківський завод засобів індивідуального захисту" є ліцензованим виробником засобів індивідуального захисту (код NCAGE A024J) та має можливість виготовити і здійснити постачання Бронежилетів модульних "PLASTOON UAFE" (Тип 2, Рівень П, комплектність 1-5) в маскувальному малюнку "мультикам", які відповідають вимогам технічної специфікації "Бронежилет модульний" ТС A01XJ.29423-420:2023 (01), згідно Додатку 3 до Оголошення.

Таким чином у позивача не було підстав для відхилення пропозиції ТОВ "Харківський завод засобів індивідуального захисту" на підставі частини тринадцятої статті 14 Закону України "Про публічні закупівлі".

В подальшому, за результатами спрощеної закупівлі, між позивачем та ТОВ "Харківський завод засобів індивідуального захисту" укладено договір про закупівлю товарів для гарантованого забезпечення потреб безпеки та оборони у період дії правового режиму воєнного стану від 13.11.2024 № 517Д.

Станом на дату публікації висновку відповідача, зобов`язання сторін за зазначеним договором, виконанні у повному обсязі та належним чином.

ТОВ "Харківський завод засобів індивідуального захисту" було здійснено постачання бронежилетів модульних у повному обсязі та належної якості, а позивачем здійснено приймання та їх оплату, що підтверджується видатковою накладною від 13.12.2024 № 174, актом приймального контролю товару за якістю від 13.12.2024 № б/н та платіжною інструкцією від 14.12.2024 № 5997 відповідно.

Крім того, як стверджує позивач, бронежилети модульні наразі видані військовослужбовцям спеціальних підрозділів позивача, які здійснюють відсіч повномасштабної збройної агресії російської федерації, оскільки 24 лютого 2022 року Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року "Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, введено в Україні воєнний стан. В умовах воєнного стану в Україні позивач задіяний до здійснення заходів, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави, які продовжує виконувати дотепер.

Щодо вимоги відповідача про припинення зобов`язань за договором, суд зауважує, що висновок про результати моніторингу закупівлі є індивідуальним актом у розумінні пункту 19 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України та породжує права і обов`язки для позивача.

Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В оскаржуваному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі відповідач зобов`язав позивача вжити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема, вжити заходи щодо припинення зобов`язань за договором.

Досліджуючи правомірність такої вимоги відповідача про усунення порушень, суд зазначає, що оскільки укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника за наявності, визначених Законом №922-VIII та Особливостями, підстав для такого відхилення та, як наслідок, укладення договору, може бути підставою для розірвання такого договору.

Аналогічний правовий висновок неодноразово викладено Верховним Судом, зокрема, у постановах від 24.01.2023 у справі №280/8475/20, від 31.01.2023 у справі №260/2993/21, від 28.09.2023 у справі №140/13717/21.

Зазначені в оскаржуваному висновку доводи відповідача про допущенні позивачем порушення та сформовані вимоги для усунення вказаних порушень, мають наслідком висновки фактично про нікчемність укладеного договору.

При цьому, питання нікчемності укладеного договору про закупівлю визначені у статті 43 Закону № 922-VIII, яка передбачає визнання договору нікчемним у разі: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі / спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Згідно з пунктом 6 статті 1 Закону № 922-VIII договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 651 Цивільного кодексу України передбачено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Згідно із частиною першою четвертою статті 188 Господарського кодексу України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

Відповідно до статті 202 Господарського кодексу України господарське зобов`язання припиняється: виконанням, проведеним належним чином; зарахуванням зустрічної однорідної вимоги або страхового зобов`язання; у разі поєднання управненої та зобов`язаної сторін в одній особі; за згодою сторін; через неможливість виконання та в інших випадках, передбачених цим Кодексом або іншими законами. Господарське зобов`язання припиняється також у разі його розірвання або визнання недійсним за рішенням суду. До відносин щодо припинення господарських зобов`язань застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Спеціальним Законом України від 26.01.1993 № 2939-XII "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" визначено, що органу державного фінансового контролю надається право порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами.

Проте, суд завертає увагу, що вказаний нормативно-правовий акт не наділяє Держаудитслужбу повноваженнями щодо встановлення такого способу усунення порушень, як зобов`язання суб`єкта господарювання вживати заходів для припинення господарських правовідносин, розірвати договори, тощо. Держаудитслужба має право порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів.

Відповідач не довів існування обставин, за настання яких згідно із частиною четвертою статті 41 та статті 43 Закону № 922-VIII договір про закупівлю може бути визнаний недійсним/нікчемним.

При цьому, відсутність обставин, передбачених статтею 43 Закону № 922-VIII та відсутність у договорі про закупівлю додаткових підстав для визнання договору нікчемним, дають підстави вважати, що виконати сформований висновок Держаудитслужби без порушення вимог законодавства України фактично неможливо.

Верховний Суд у постанові від 30.11.2021 у справі № 420/5590/19 вказав, що з моменту визначення переможця торгів та встановлення відповідності пропозиції вимогам тендерної документації та вимогам Закону №922-VIII неможливо відмінити процедуру закупівлі, у порядку, передбаченому статтею 31 Закону № 922-VIII, оскільки це нівелює принципи та основні положення Закону № 922-VIII. Право на відміну торгів існує лише на стадії до завершення процедури торгів, а не після їх завершення на стадії укладання договору з переможцем. Після укладення договору про закупівлю процедура закупівлі є завершеною.

Принцип пропорційності, зокрема, передбачає, що: здійснення повноважень, як правило, не повинно спричиняти будь-яких негативних наслідків, що не відповідали б цілям, які заплановано досягти; якщо рішення або дія можуть обмежити права, свободи чи інтереси осіб, то такі обмеження повинні бути виправдані необхідністю досягнення більш важливих цілей; несприятливі наслідки для прав, свобод та інтересів особи внаслідок рішення чи дії суб`єкта владних повноважень, повинні бути значно меншими від тієї шкоди, яка могла б настати за відсутності такого рішення чи дії; для досягнення суспільно-корисних цілей необхідно обирати найменш «шкідливі» засоби. (постанова Верховного Суду від 23.04.2025 у справі № 500/1753/23).

Суд враховує, що оскаржуваний висновок не відповідає принципу пропорційності, оскільки така вимога призведе до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 27.07.2023 по справі № 420/16485/22.

Отже, за результатами розгляду справи, судом встановлена протиправність висновку Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про результати моніторингу процедури закупівлі від 19.12.2024 UA-2024-10-09-014270-a та наявність підстав для його скасування.

Закріплений у ч. 1 ст. 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно з вимогами ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Таким чином, з`ясувавши обставини у справі, перевіривши доводи і надавши правову оцінку доказам, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 3028,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією № 153 від 15.01.2025.

В зв`язку із задоволенням позовних вимог, на користь позивача необхідно стягнути суму сплаченого судового збору у розмірі 3028,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 72-77, 90, 139, 192, 241-246, 250, 255 КАС України, суд-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) задовольнити повністю;

Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про результати моніторингу процедури закупівлі від 19.12.2024 UA-2024-10-09-014270-a;

Стягнути на користь Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) суму сплаченого судового збору у розмірі 3028,00 (три тисячі двадцять вісім грн 00 коп) за рахунок бюджетних асигнувань Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (21100, м. Вінниця, вул. Хмельницьке шосе,7, ).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Білоноженко М.А.