Справа № 460/9251/25
Суддя: К.М. Недашківська
Дата ухвалення: 2025-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
з питань призначення експертизи
22 липня 2025 р. Р і в н е №460/9251/25
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді К.М.Недашківської, за участю: секретаря судового засідання О.В.Драної; представника позивача адвоката І.О.Іванова; представника відповідача А.А.Маркевич; прокурора І.В.Котяй; розглядаючи у підготовчому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Рівнефармація» до Виконавчого комітету Рівненської міської ради, за участю Рівненської окружної прокуратури, про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинення певних дій,
До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з додатковою відповідальністю «Рівнефармація» (далі Позивач) до Виконавчого комітету Рівненської міської ради (далі Відповідач), в якому Позивач просить суд:
Ухвалою суду від 02.06.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Ухвалою суду від 20.06.2025 заяву Рівненської окружної прокуратури про вступ у справу №460/9251/25 задоволено; допущено Рівненську окружну прокуратуру до розгляду справи №460/9251/25.
Ухвалою суду від 30.06.2025 клопотання Товариства з додатковою відповідальністю «Рівнефармація» та Рівненської окружної прокуратури про розгляд справи за правилами загального позовного провадження задоволено; розгляд адміністративної справи №460/9251/25 вирішено провадити за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 22.07.2025.
27 червня 2025 року Позивач подав до суду клопотання про призначення експертизи та 18.07.2025 уточнення до клопотання.
Представник Позивача, який брав участь у підготовчому засіданні 22.07.2025 в режимі ВКЗ, підтримав заявлене клопотання та просив задовольнити.
Представники Відповідача та органу прокуратури заперечили проти такого клопотання та просили суд відмовити Позивачу в його задоволенні.
Скорочене судове рішення (вступна та резолютивна частини ухвали) проголошене у підготовчому судовому засіданні 22.07.2025 у порядку статей 243, 250 КАС України.
Вирішуючи питання щодо наявності правових підстав для призначення судової експертизи, суд зазначає таке.
Клопотання про призначення судової експертизи обґрунтоване тим, що спірним приміщенням у даній справі є частина нерухомого майна позивача, площею 272 м2, що знаходиться в підвальному приміщенні будинку № 3 на Майдані Незалежності в місті Рівному (далі спірне приміщення), яке відповідач позиціонує як протирадіаційне укриття. Сторонами не оспорюється, що спірне приміщення є підвалом (частиною підвалу) будинку. Відповідно до ч. 1 ст. 32 Кодексу цивільного захисту України (далі КЦЗ), до захисних споруд цивільного захисту належать: 1) сховище - це герметична споруда , в якій створені умови для перебування людей та їх захисту протягом певного часу (не менше 48 годин) шляхом виключення або зменшення прогнозованого впливу небезпечних чинників, що можуть виникнути внаслідок надзвичайної ситуації, застосування зброї масового ураження та звичайних засобів ураження під час воєнних (бойових) дій та/або терористичних актів; 2) протирадіаційне укриття - це негерметична споруда , в якій створені умови для перебування людей та їх захисту протягом певного часу (не менше 48 годин) шляхом зменшення прогнозованого впливу небезпечних чинників, які можуть виникнути внаслідок надзвичайної ситуації, та іонізуючого опромінення у разі радіаційної аварії і радіоактивного забруднення місцевості та непрямої дії звичайних засобів ураження під час воєнних (бойових) дій та/або терористичних актів. В той же час, п. 14 ч. 1 ст. 2 КЦЗ дає загальне визначення захисних споруд цивільного захисту - інженерні споруди , призначені для захисту населення від впливу небезпечних факторів, що виникають внаслідок надзвичайних ситуацій, воєнних дій або терористичних актів. Відповідно до Розділу 3 Національного класифікатора НК 018:2023 та скасування національного класифікатора ДК 018-2000, затвердженого Наказом Міністерства економіки України, від 16.05.2023 № 3573 (далі ДК 018-2000): Будівлі - це криті споруди, які можуть використовуватися окремо, побудовані для постійних цілей, які утворюють наземні або підземні приміщення, призначені для проживання або перебування людей, розміщення устаткування, тварин, рослин, а також предметів. Житлові будівлі (будинки) - це споруди, не менше половини загальної площі яких використовується для житлових потреб. Якщо для житлових цілей використовується менше половини загальної корисної площі, то будівля належить до нежитлових відповідно до цільового призначення. Нежитлові будівлі - це споруди, які переважно використовуються або призначені для нежитлових цілей. Якщо не менше половини загальної корисної площі використовується для житлових потреб, будинок належить до житлових. Загальна корисна площа - це площа приміщень в житлових і нежитлових будівлях, що не включає конструктивні та допоміжні зони. Наприклад, зони розмежування конструктивних частин, сходових кліток, ліфтів, ескалаторів, опори, колони, димоходи, зони, що зайняті генераторами електроенергії, установками опалення та кондиціонування повітря. Інженерні споруди - усі споруди, що не належать до будівель , у тому числі лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури та споруди на них. Сторонами не оспорюється, що спірне приміщення є підвалом (частиною підвалу) будинку. Отже, спірне приміщення не може бути віднесено до захисних споруд цивільного захисту і, відповідно до протирадіаційного укриття, так як не відноситься до інженерних споруд. На користь цього твердження також свідчать норми КЦЗ. Так, частина 2 КЦЗ зазначає, що для укриття населення також використовуються споруди подвійного призначення - будівлі, споруди чи їх окремі частини, призначені для використання за основним функціональним призначенням з метою забезпечення суспільних або господарських потреб, а також мають відповідні захисні властивості та спроектовані, побудовані або пристосовані таким чином, щоб забезпечити умови для тимчасового перебування людей у разі виникнення небезпеки їх життю та здоров`ю під час надзвичайної ситуації, воєнних (бойових) дій та терористичних актів. Також ця норма наводить два інших види укриття, такі як:- первинне (мобільне) укриття - це технічний виріб, у тому числі блок-модульного типу, призначений для короткострокового (до 4 годин) захисту населення на місцевості шляхом зменшення непрямої дії звичайних засобів ураження під час воєнних (бойових) дій;- найпростіше укриття - це цокольне або підвальне приміщення, інша споруда підземного простору, в якій створені умови для тимчасового перебування людей (не менше 48 годин) у разі виникнення небезпеки їх життю та здоров`ю з метою зменшення непрямої дії звичайних засобів ураження під час воєнних (бойових) дій та/або терористичних актів. Також у цій нормі зазначено, що:- захисні споруди цивільного захисту,- споруди подвійного призначення,- первинні (мобільні) укриття,- найпростіші укриття, складають фонд захисних споруд цивільного захисту, є об`єктами такого фонду, мають стратегічне значення для забезпечення захисту населення і належать до засобів колективного захисту. Частина 3 ст. 32 КЦЗ визначає категорії осіб, що окремо підлягають укриттю у: - захисних спорудах цивільного захисту; - спорудах подвійного призначення; - первинних (мобільних) укриттях- найпростіших укриттях. З цього можна зробити висновок, що законодавець в КЦЗ визначив чотири типи різних об`єктів (споруди, укриття) в які слугують укриттям для різних категорій осіб при певних обставинах. З огляду на свої конструктивні особливості спірного приміщення, а також на те, що воно не може бути віднесено до захисних споруд цивільного захисту (як зазначено вище), спірне приміщення відноситься до найпростішого укриття. Наявність щодо спірного приміщення карток, назви яких містять складні терміни, такі як: «протирадіаційне укриття», «захисна споруда цивільного захисту» не змінюють визначених законом його характеристик і не є автоматичною вказівкою до віднесення цього приміщення до «протирадіаційного укриття» (назва не змінює зміст: «nomen non mutare»). Зазначені висновки, на думку позивача, є очевидними. Але для з`ясування вищезазначених обставин (належність спірного приміщення до інших видів укриття ніж «протирадіаційне укриття» відповідно до КЦЗ) необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право у галузі цивільного захисту. Без таких спеціальних знань встановити вищезазначені обставини неможливо. Відповідно до Переліку видів судової експертизи та експертних спеціальностей, за якими присвоюється кваліфікація судового експерта в Експертній службі МВС (є додатком до Положення про Експертно-кваліфікаційну комісію МВС та порядок проведення атестації судових експертів Експертної служби МВС) такий вид експертної спеціальності як «Дослідження в галузі цивільного захисту» відноситься до виду (підвиду) судової експертизи як «Експертиза цивільного захисту». Отже, для з`ясування того, чи може належати спірне приміщення до протирадіаційного укриття або найпростішого укриття, необхідно призначити експертизу цивільного захисту для вирішення питань зазначених у прохальній частині клопотання.
Відповідно до прохальної частини клопотання про призначення судової експертизи, Позивач просить суд: постановити ухвалу про призначення експертизи цивільного захисту, поставивши питання, з яких експерт має надати суду висновок: 1.1. Чи є частина підвалу площею 272 м2 підвального приміщення, що розташоване за адресою: майдан Незалежності, 3, в місті Рівне протирадіаційним укриттям у розумінні норм Кодексу цивільного захисту України та інших законодавчих актів? 1.2. Чи є частина підвалу площею 272 м2 підвального приміщення, що розташоване за адресою: майдан Незалежності, 3, в місті Рівне найпростішим укриттям у розумінні норм Кодексу цивільного захисту України та інших законодавчих актів? 1.3. Чи можливе переобладнання частини підвалу площею 272 м2 підвального приміщення, що розташоване за адресою: майдан Незалежності, 3, в місті Рівне у протирадіаційне укриття або найпростіше укриття, яке б відповідало вимогам Кодексу цивільного захисту України та інших законодавчих актів?
За приписами частини першої статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.
У статті 1 Закону України «Про судову експертизу» визначено поняття судової експертизи - дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
За правилами статті 101 КАС України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.
Частиною першою статті 102 КАС України встановлено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:
1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;
2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.
Суд погоджується із наведеним представником Позивача обґрунтуванням необхідності призначення експертизи, оскільки позовні вимоги ґрунтуються на тих обставинах, що приміщення, яке належить Позивачу, з огляду на свої конструктивні особливості, не може бути віднесено до захисних споруд цивільного захисту, натомість воно відноситься до найпростішого укриття.
При цьому, суд не володіє спеціальними навичками та знаннями для того, щоб самостійно встановити, до якого виду захисних споруд цивільного захисту має відноситися підвальне приміщення.
Суд також зазначає, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 КАС України. Але у будь-кому випадку незгода суду з висновком експерта повинна бути вмотивована у судовому рішенні.
Отже, висновок експерта - це засіб доказування, який формується експертом в результаті проведеного дослідження, заснованого на застосуванні спеціальних знань, на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи і складається у формі та в порядку передбаченому КАС України, Закону України «Про судову експертизу», Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень.
З урахуванням викладеного суд вважає за необхідне призначити судову експертизу.
Відповідно до Переліку видів судової експертизи та експертних спеціальностей, за якими присвоюється кваліфікація судового експерта в Експертній службі МВС (є додатком до Положення про Експертно-кваліфікаційну комісію МВС та порядок проведення атестації судових експертів Експертної служби МВС) такий вид експертної спеціальності як «Дослідження в галузі цивільного захисту» відноситься до виду (підвиду) судової експертизи як «Експертиза цивільного захисту».
Відповідно до частини третьої статті 102 КАС України, при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).
Стороною Позивача запропоновано, а іншими учасниками не висловлено заперечень щодо проведення експертизи Житомирським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України.
За приписами частини п`ятої статті 102 КАС України, учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їх думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.
Відповідачем та органом прокуратури не пропонувалися питання, роз`яснення яких, на їх думку, потребує висновку експерта.
За правилами частини третьої статті 103 КАС України, об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі).
Відповідно до цього, матеріали справи №460/9251/25 підлягають направленню до Житомирського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.
Суд покладає на Позивача обов`язок надати для дослідження експертній установі усі необхідні матеріали та забезпечити доступ до відповідного приміщення.
У відповідності до вимог пункту 4 частини другої статті 236 КАС України провадження у справі належить зупинити до одержання результатів експертизи.
Керуючись статтями 72-80, 101-103, 241, 248, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
У Х В А Л И В:
Клопотання Товариства з додатковою відповідальністю «Рівнефармація» про призначення експертизи задовольнити.
Призначити в адміністративній справі №460/9251/25 експертизу цивільного захисту.
На розгляд судової експертизи цивільного захисту поставити питання:
Чи є частина підвалу площею 272 м2 підвального приміщення, що розташоване за адресою: майдан Незалежності, 3, в місті Рівне протирадіаційним укриттям у розумінні норм Кодексу цивільного захисту України та інших законодавчих актів?
Чи є частина підвалу площею 272 м2 підвального приміщення, що розташоване за адресою: майдан Незалежності, 3, в місті Рівне найпростішим укриттям у розумінні норм Кодексу цивільного захисту України та інших законодавчих актів?
Чи можливе переобладнання частини підвалу площею 272 м2 підвального приміщення, що розташоване за адресою: майдан Незалежності, 3, в місті Рівне у протирадіаційне укриття або найпростіше укриття, яке б відповідало вимогам Кодексу цивільного захисту України та інших законодавчих актів?
Попередити експертів про кримінальну відповідальність, передбачену статтями 384, 385 Кримінального кодексу України за завідомо неправдивий висновок експерта або відмову експерта без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.
Витрати на проведення експертизи покласти на Позивача.
Зобов`язати Позивача надати для дослідження експертній установі усі необхідні матеріали та забезпечити доступ до вищезазначеного приміщення.
Зобов`язати експертів після проведення судової експертизи невідкладно надіслати на адресу Рівненського окружного адміністративного суду висновок експерта.
Письмово повідомити суд у разі неможливості проведення експертизи.
Провадження у справі №460/9251/25 зупинити до одержання результатів експертизи.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення. Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст ухвали складений 24 липня 2025 року

Суддя К.М. Недашківська