Справа № 160/9301/24
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2025-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 лютого 2025 року Справа № 160/9301/24
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Турової О.М.,
за участі секретаря судового засідання: Галайди А.В.,
представника позивача: Мартинової Н.Ю.,
представника відповідача: Блохіна О.С.,
розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, -
10.04.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якій позивач, з урахуванням уточненої позовної заяви від 13.05.2024р., просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ №494к від 18.03.2024 року, винесений Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності полковника поліції ОСОБА_1 ;
- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 08.04.2024 року №3810/с «По особовому складу» в частині переміщення ОСОБА_1 на посаду старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №1 Нікопольського районного управління поліції;
- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника відділення поліції №3 Криворізького районного управління поліції Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області з 18.03.2024 року.
Крім того, в уточненій позовній заяві позивач висловив клопотання, яким просив суд допустити до негайного виконання рішення суду.
В обґрунтування позовних вимог зазначається, що оскаржувані накази про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки в діях позивача відсутній склад дисциплінарних правопорушень, за вчинення яких позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади, натомість матеріали службового розслідування не містять беззаперечних доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а саме службове розслідування було проведене з порушенням приписів Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018р. №2337-VІІІ (далі - Дисциплінарний статут НПУ). Про допущення відповідачем порушень процедури проведення службового розслідування свідчить відсутність у висновку, складеному за результатами службового розслідування, посилань на пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи, а саме: відсутні пояснення безпосереднього керівника позивача - начальника Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області, відібрання яких та посилання на які є обов`язковими у висновку за результатами службового розслідування відповідно до п.6 ч.1 ст.19 Дисциплінарного статут НПУ. Також дисциплінарна комісія не у повній мірі з`ясувала всі обставини, причини та умови виявлених порушень в діяльності ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області та не встановила ні способу, ні мотиву, ні наслідків (їх тяжкості), які настали у зв`язку із вчиненням дисциплінарного проступку. Водночас, висновок службового розслідування не містить частини обов`язкових реквізитів, а саме: дати і місця його складення, прізвища та ініціалів членів дисциплінарної комісії (зазначена лише дата його затвердження начальником та прізвище та ім`я членів комісії), що є порушенням п.1 ч.1 ст.19 Дисциплінарного статут НПУ; причин та умов, що призвели до вчинення проступку, вжитих або запропонованих заходів для їх усунення, обставин, що знімають з поліцейського звинувачення, або їх відсутності, що передбачено п.9 ч.1 ст.19 Дисциплінарного статут НПУ. Крім цього, частина викладеної у висновку інформації щодо позивача явно не відповідає дійсності та є викривленою, а саме що стосується службової характеристики позивача, оскільки у висновку зазначено, що позивач характеризується посередньо, однак, з аналізу характеристики, наявної в матеріалах службового розслідування, слідує, що позивач характеризується позитивно. Також позивачем наголошено, що порушення, у вчиненні яких він обвинувачувався за матеріалами службового розслідування, або не стосуються його, або не відносяться до його компетенції, або не підтверджені матеріалами службового розслідування. Разом з цим застосований до позивача вид дисциплінарного стягнення є неспівмірним та занадто суворим, навіть, зважаючи на наявне у позивача діюче дисциплінарне стягнення - догана, бо наступним за суворістю за таким видом дисциплінарного стягнення має бути сувора догана, а не звільнення з посади.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду 15.04.2024 року позовна заява ОСОБА_1 залишена без руху та позивачеві надано строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду: заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних причин пропуску строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності цих причин; уточненої позовної заяви з конкретизацією позовних вимог згідно з цією ухвалою суду, а також копії такої уточненої позовної заяви та додатків до неї відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі.
На виконання вимог ухвали суду від 15.04.2024 року позивачем 13.05.2024 року та 21.05.2024 року надано до суду уточнену позовну заяву.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.05.2024 року уточнена позовна заява ОСОБА_1 була залишена без руху та позивачеві надано строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду оригіналу документа про доплату судового збору за подання до суду адміністративного позову у розмірі 1211,20 грн.
На виконання вимог вказаної ухвали суду 27.05.2024 року представником позивача 27.06.2024р. усунуті означені недоліки позовної заяви та подано документ про доплату судового збору у розмірі 1211,20 грн.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.07.2024 року прийнято уточнену позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №160/9301/24 за цією позовною заявою, призначено цю справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) з 01.08.2024 року та встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов (у разі заперечення проти позову) протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії такої ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.
24.07.2024 року до суду надійшов відзив Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на позовну заяву ОСОБА_1 , в якому відповідач пред`явлений позов не визнав та заперечував проти задоволення позовних вимог у повному обсязі, посилаючись на те, що звільнення позивача з займаної посади відбулося за наявності на те законних підстав та з дотриманням встановленої чинним законодавством процедури, оскільки матеріалами проведеного службового розслідування було встановлено порушення позивачем службової дисципліни, недотримання пунктів 1,2 ч.1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.7 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.1,2,5,15 «Завдання та обов`язки» посадової інструкції, порушення вимог абзацу 2 п.3 розділу III Порядку ведення єдиного обліку в органах ( підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 року №100, вимог п.8 розділу VI пункту 6 розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 року №575, що виразилось у неналежному контролі за дотриманням підлеглими службової дисципліни, невжитті заходів щодо повернення матеріалів з ознаками кримінального правопорушення до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР, відсутності належного контролю за виконанням доручень слідчих (дізнавачів) працівниками оперативних підрозділів територіального органу, невжитті належних заходів з контролю за формуванням та використанням баз (банків) даних МВС і Національної поліції у відділеннях поліції, а також відсутності належного контролю за діяльністю підлеглих працівників, що призвело до порушення ними службової дисципліни, з огляду на що та враховуючи наявне дисциплінарне стягнення (догана), застосоване наказом ГУНП від 16.02.2024 року №318 к, до позивача обґрунтовано та на законних підставах застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади. Вказане дисциплінарне стягнення реалізоване Наказом ГУНП від 08.04.2024 року №381 о/с, відповідно до якого полковника поліції ОСОБА_1 відповідно до пункту 3 частини 1 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» - переміщено (як виконання дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) на посаду старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №1 Нікопольського районного управління поліції.
24.07.2024 року до суду від Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшло клопотання про поновлення процесуального строку для надання відзиву у справі №160/9301/24.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.08.2024 року клопотання Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про поновлення процесуального строку для надання відзиву у справі №160/9301/24 задоволено, поновлено строк для подання відзиву та прийнято поданий Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області відзив на позов у справі №160/9301/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді до розгляду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.09.2024р. вирішено перейти до розгляду адміністративної справи №160/9301/24 за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 06.11.2024 року о 13:00 год.
25.10.2024 року до суду надійшла заява представника позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційну-телекомунікаційну систему з використанням сервісу (vkz.court.gov.ua).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.10.2024 року заяву представника позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду в адміністративній справі №160/9301/24 задоволено, призначенло проведення розгляду справи №160/9301/24 в режимі відеоконференції, надавши представнику позивача можливість участі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
Відповідно до довідки секретаря судового засідання Галайди А.В. від 06.11.2024р. справа №160/9301/24 знята з розгляду 06.11.2024р. у зв`язку із перебуванням судді Турової О.М. у відпустці.
Наступне підготовче судове засідання призначене на 27.11.2024р. о 15:00год.
13.11.2024 до суду від представника позивача надійшли додаткові пояснення у справі, в яких підтримано позицію, викладену у позовній заяві, та зауважено, що висновком службового розслідування не встановлено як об`єктивної, так і суб`єктивної сторони дисциплінарного проступку саме позивача, а також ступінь його вини. У висновку службового розслідування та наказі про оголошення дисциплінарного стягнення відсутнє посилання на порушення позивачем своїх функціональних обов`язків. З висновку службового розслідування в частині, що стосується позивача, вбачається, що дисциплінарною комісією фактично не досліджувалися обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку. Перелік виявлених цим службовим розслідуванням порушень фактично позивача не стосується, а зазначення як у висновку службового розслідування, так і в спірному наказі про порушення ним тих чи інших норм є загальним і не має конкретного змістовного підтвердження. По суті фактичною підставою для притягнення позивача до відповідальності слугували висновки відповідача стосовно допущених порушень іншим поліцейським, що не узгоджується із приписами частини другої статті 13 Дисциплінарного статуту, відповідно до яких дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер. Таким чином, наявність виключно факту підлеглості позивачу осіб, стосовно яких встановлено факти вчинення дисциплінарного правопорушення, не є достатнім для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.
У підготовчому судовому засіданні 27.11.2024 року усними ухвалами суду, постановленими без видалення до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, витребувано у представника позивача та представника відповідача додаткові пояснення та докази на їх підтвердження, а саме:
- у представника позивача відносно того, чи вживалися позивачем під час перебування на посаді керівника ВП і до проведення службового розслідування заходи щодо усунення чи запобігання обставинам, вказаним в акті службового розслідування, зокрема, в частині щодо неналежного стану адміністративної будівлі ВП, неналежного зберігання речових доказів, виділених кімнат для затриманих і конфіденційного побачення адвокатів із затриманими тощо;
- у представника відповідача щодо не вжиття позивачем заходів відносно внесення в ЄРДР відомостей про вказані у висновку службового розслідування матеріали, які містили ознаки вчинення кримінальних правопорушень.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.11.2024р. продовжено строк підготовчого провадження в адміністративній справі №160/9301/24 до 17.12.2024 року та призначено наступне підготовче судове засідання на 17.12.2024 року о 15:00год.
12.12.2024 року представником позивача на виконання усної ухвали суду від 27.11.2024р. надано додаткові письмові пояснення, в яких, зокрема, зазначалося, що викладені у висновку службового розслідування зауваження щодо матеріально-технічного аспекту діяльності відділу поліції напряму залежать від фінансового забезпечення відділу поліції, при цьому матеріально-технічне забезпечення в системі Національної поліції України в межах відведеної їм компетенції здійснює низка служб, а саме: департамент матеріального забезпечення - єдиний у системі Міністерства внутрішніх справ України практичний підрозділ із централізованого матеріально-технічного забезпечення Національної поліції України, департамент фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку, господарський департамент, а також управління капітального будівництва та інвестицій. Діяльність зазначених структурних підрозділів організовують відповідно до чинного законодавства, указів Президента України та постанов Кабінету Міністрів України, вказівок Міністерства економічного розвитку та торгівлі України, Міністерства фінансів, наказів МВС України, положень про департаменти і про самостійні служби Національної поліції України, на які покладено функції щодо надання поліції окремих видів спеціальної техніки, обладнання та матеріалів. Всі обсяги постачання здійснюють централізовано та планово через державне замовлення шляхом розподілу. Усе додаткове постачання організовують безпосередньо за допомогою укладання договорів між суб`єктами постачання й органами Національної поліції України. Таким чином, матеріально-технічне забезпечення Відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУПН здійснюється безпосередньо ГУНП в Дніпропетровські області. Позивач, будучу начальником відділу поліції, систематично здійснював звернення до керівництва (ГУНП в Дніпропетровські області) з метою належного забезпечення відділу поліції матеріально-технічними цінностями. Відповідно доповідної записки №6462 від 15.11.2023 року позивач звертався до т.в.о. заступника начальника ГУНП в Дніпропетровській області Мерденова Ю. з проханням посприяти у вирішенні проблемного питання щодо належного обладнання кімнат для збереження речових доказів. Згідно з рапортом №45.3/2-6478 від 16.11.2023 року позивач звертався до т.в.о. заступника начальника ГУНП в Дніпропетровській області Мерденова Ю. з проханням виділення матеріально-технічних цінностей для задоволення першочергових потреб відділу поліції, що включало в себе й надання відповідних будматеріалів, вчасне забезпечення якими б призвело до уникнення зауважень, виявлених при проведенні службової перевірки, результати якої викладені у службовій записці від 25.01.2024 року. Разом з тим, після проведення перевірки, якою позивача зобов`язано ужити заходів щодо усунення виявлених недоліків та порушень, ОСОБА_1 направлено заступнику начальника ГУНП підполковнику поліції Юрію Мерденову доповідну записку з проханням посприяти в усуненні даних недоліків, так як самостійно їх усунути немає можливості. З вищевикладеного слідує, що під час проведення службового розслідування відповідачем не в повному обсязі були встановлено обставини скоєння дисциплінарного проступку, не враховано, що Позивачем вживалися всі від нього залежні заходи з метою забезпечення відповідного стану приміщень відділу поліції.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.12.2024р. закрито підготовче провадження та призначено справу №160/9301/24 до судового розгляду по суті у судовому засіданні на 22.01.2025 року о 13:30год.
16.01.2025 року до суду надійшли додаткові письмові пояснення відповідача, в яких зазначалося, що наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 30.12.2024р. №1511 о/с полковника поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції з 31.12.2024 за пунктом 7 частини 1 статті 77 (за власним бажанням), відтак, оскільки, позивач звільнений з лав Національної поліції України, вказане унеможливлює його подальше проходження служби у ГУНП в Дніпропетровській області.
22.01.2025р. до суду надійшло клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи.
У судовому засіданні 22.01.2025р. розгляд справи відкладено до 04.02.2025р. на 11:00год.
У судових засіданнях представник позивача підтримав пред`явлений позов у повному обсязі та, посилаючись на викладені у ньому та у відповіді на відзив і додаткових письмових поясненнях доводи, просив повністю задовольнити позовні вимоги.
Представник відповідача у судових засіданнях пред`явлений позов не визнав та, посилаючись на доводи, викладені у відзиві на позовну заяву і у додаткових письмових поясненнях, просив повністю відмовити у задоволенні позовних вимог.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та наявні в них докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, з огляду на таке.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 проходить службу в Головному управлінні Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - ГУНП в Дніпропетровській області).
Так, наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 07.11.2015 року №1 о/с ОСОБА_1 був призначений начальником Інгулецького відділення поліції Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 07.11.2015 року.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 19.09.2022 року №848 о/с полковника поліції ОСОБА_1 відповідно до п.1 ч.1 ст.65 Закону України «Про Національну поліцію» переміщено на посаду начальника відділення поліції №3 Криворізького районного управління поліції, звільнивши з посади оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №4 того ж управління поліції з 19.09.2022 року.
31.01.2024 року до Криворізького районного управління поліції ГУНП надійшла доповідна записка Головного управління від 25.01.2024 року №50/1-134 «Про результати проведених заходів підтримки та контролю у відділенні поліції №3 Криворізького РУП», в якій викладені відомості щодо виявлених порушень в організації службової діяльності вказаного відділення поліції.
На підставі вказаної доповідної записки наказом начальника ГУНП в Дніпропетровській області від 13.02.2024 року №445 «Про організацію проведення службового розслідування» призначено проведення службового розслідування у письмовому провадження за відомостями, вказаними у доповідній записці УГІ ГУНП від 25.01.2024 року №50/1-134.
За результатами вищевказаного службового розслідування було складено Висновок від 13.03.2024р. №45/4-1454 службового розслідування за відомостями про можливі порушення службової дисципліни окремими поліцейськими відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП, викладеними у доповідній записці ГУНП від 25.01.2024 року №50/1-134, який 13.03.2024 року затверджено начальником ГУНП в Дніпропетровській області.
Згідно з вказаним висновком за результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією зокрема, установлено, що дах адміністративної будівлі ВП потребує проведення ремонтних робіт, на стелі та відкосах дверей запасного виходу актового залу наявні сліди від протікання покрівлі даху та пліснява, залишається не вирішеним питання щодо виділення кімнат для затриманих і конфіденційного побачення адвоката із затриманим ВП, тир, який розташований у підвальному приміщенні ВП у випадку оголошення сигналу «Повітряна тривога», використовується поліцейськими для укриття, але вказане приміщення належним чином не облаштоване, не дотримується встановлений порядок зберігання речових доказів. Камера для зберігання речових доказів не облаштована витяжкою, а наявні в ній речові докази не систематизовані. У службових боксах №1 та 4 зберігаються великогабаритні речові докази ( у т.ч. залишки ракет) разом з наркотичними речовинами. Вказані бокси належним чином не облаштовані, потребують проведення ремонтних робіт. На відкритому майданчику внутрішнього подвір`я ВП зберігаються речові докази у вигляді автотранспорту, що може призвести до їх псування і втрати властивостей, завдяки яким вилучені предмети мають доказове значення, а також 6 з них не опечатані відповідно до вимог Порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.11.2012 року №1104 (порушення вимог опечатування речових доказів).
Також керівництвом ВП не організовано належну взаємодію оперативних та слідчих підрозділів щодо виконання доручень про проведення слідчих (розшукових) дій. Перевіркою відповідного журналу встановлено, що поліцейськими СКП ВП у встановлені строки не виконано 25 доручень, наданих СВ та СД ВП у порядку ст.40 та 40-1 КПК України. У ході службового розслідування з цього приводу були опитані поліцейські СКП ВП №3 Криворізького РУП ГУНП: старший оперуповноважений капітан поліції ОСОБА_5 , старший оперуповноважений капітан поліції ОСОБА_6 , оперуповноважений старший лейтенант поліції ОСОБА_7 , оперуповноважений лейтенант поліції ОСОБА_8 , оперуповноважений лейтенант поліції ОСОБА_26 та їх поясненням була надана членами дисциплінарної комісії відповідна оцінка.
У ході проведення службового розслідування були опитані поліцейські сектору превенції та сектору кримінальної поліції ВП №3 Криворізького РУП ГУНП: дільничний офіцер поліції лейтенант поліції ОСОБА_10 , дільничний офіцер поліції капітан поліції ОСОБА_11 , оперуповноважений майор поліції ОСОБА_12 , заступник начальника СКП підполковник поліції ОСОБА_13 та їх поясненням членами дисциплінарної комісії була надана відповідна оцінка.
Також було встановлено, що поліцейськими відділення поліції №3 допускаються порушення вимог ст.6 Закону України «Про психіатричну допомогу». Встановлено суттєві недоліки в організації роботи дотримання законності під час здійснення адміністративного провадження. Вивченням питання руху бланкової продукції по відділенню поліції встановлено, що належний контроль за обліком бланків протоколів та постанов не здійснюється.
Крім цього, встановлено суттєві недоліки в організації роботи щодо дотримання законності під час здійснення адміністративного провадження. Вивченням питання руху бланкової продукції по відділенню поліції встановлено, що належ ний контроль за обліком бланків протоколів та постанов не здійснюється. Так, вибірковою звіркою встановлено відсутність 125 бланків протоколів та постанов по справам про адміністративні правопорушення. Допущено 9 фактів неправильної кваліфікації адміністративного правопорушення. Працівниками відділення поліції допущено 4 факти не надсилання до виконавчої служби постанов по справам про накладення на правопорушників адміністративних стягнень у вигляді штрафу. Виявлено 62 факти порушення встановлених строків надсилання до виконавчої служби постанов по справам про накладення на правопорушників адміністративних стягнень у вигляді штрафу.
У ході службового розслідування також були опитані: заступник начальника сектору превенції ВП №3 капітан поліції ОСОБА_25, інспектор сектору ювенальної поліції відділу превенції Криворізького РУП ГУНП лейтенант поліції ОСОБА_14 , інспектор сектору адміністративної практики Криворізького РУП майор поліції ОСОБА_15 , дільничний офіцер поліції сектору превенції ВП №3 старший лейтенант поліції ОСОБА_16 , поліцейський офіцер громади сектору взаємодії з громадами ВП Криворізького РУП капітан поліції ОСОБА_17 .
Також у ході службового розслідування були опитані: заступник начальника відділення поліції - начальник слідчого відділення ВП №3 Криворізького РУП ГУНП майор поліції ОСОБА_24, начальник сектору дізнання ВП №3 Криворізького РУП старший лейтенант поліції ОСОБА_18 , начальник сектору превенції ВП №3 Криворізького РУП ГУНП майор поліції ОСОБА_19 та їх поясненням членами дисциплінарної комісії була надана відповідна оцінка.
В матеріалах службового розслідування міститься службова характеристика на начальника відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП, полковником поліції ОСОБА_1 , відповідно до якої останній за час служби в поліції та на займаній посаді зарекомендував себе з позитивного боку, до виконання своїх службових обов`язків ставиться з належною відповідальністю.
Разом з цим, з Висновку службового розслідування слідує, що дисциплінарною комісією було взято до уваги те, що за період проходження служби в поліції ОСОБА_1 9 (дев`ять) разів притягувався до дисциплінарної відповідальності, що підтверджується послужним списком позивача, а також мав діюче дисциплінарне стягнення - догана, відповідно до наказу ГУНП від 16.02.2024 року №318 к.
Також дисциплінарна комісія у Висновку службового розслідування констатувала, що відомості за фактом можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП, викладені у доповідній записці ГУНП від 25.01.2024 року №50/1-134, слід вважати такими, що знайшли своє об`єктивне підтвердження, а в діях окремих поліцейських відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП встановлено наявність дисциплінарного проступку, а також запропоновано за порушення службової дисципліни, недотримання пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.7 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.1,2,5,15 «Завдання та обов`язки» посадової інструкції, порушення вимог абзацу 2 п.3 розділу III Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 року №100, вимог п.8 розділу VI пункту 6 розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 року №575, що виразилось у неналежному контролі за дотриманням підлеглими службової дисципліни, невжитті заходів щодо повернення матеріалів з ознаками кримінального правопорушення до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР, відсутності належного контролю за виконанням доручень слідчих (дізнавачів) працівниками оперативних підрозділів територіального органу, невжитті належних заходів з контролю за формуванням та використанням баз (банків) даних МВС і Національної поліції у відділеннях поліції, а також відсутності належного контролю за діяльністю підлеглих працівників, що призвело до порушення ними службової дисципліни, враховуючи наявне дисциплінарне стягнення (догана), застосоване наказом ГУНП від 16.02.2024 року №318 к, застосувати до начальника відділення поліції №3 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, полковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.
Відповідно до п.1 наказу ГУНП від 18.03.2024 року №494 к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП», зважаючи на вищевказаний висновок службового розслідування, проведеного за відомостями, вказаними у доповідній записці УГІ ГУНП від 25.01.2024 року №50/1-134, які знайшли своє об`єктивне підтвердження, за порушення службової дисципліни, недотримання пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.7 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.1,2,5,15 «Завдання та обов`язки» посадової інструкції, порушення вимог абзацу 2 п.3 розділу III Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 року №100, вимог п.8 розділу VI пункту 6 розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 року №575, що виразилось у неналежному контролі за дотриманням підлеглими службової дисципліни, невжитті заходів щодо повернення матеріалів з ознаками кримінального правопорушення до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР, відсутності належного контролю за виконанням доручень слідчих (дізнавачів) працівниками оперативних підрозділів територіального органу, невжитті належних заходів з контролю за формуванням та використанням баз (банків) даних МВС і Національної поліції у відділеннях поліції, а також відсутності належного контролю за діяльністю підлеглих працівників, що призвело до порушення ними службової дисципліни, враховуючи наявне дисциплінарне стягнення (догана), застосоване наказом ГУНП від 16.02.2024 року №318 к, до начальника відділення поліції №3 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, полковника поліції ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.
Вказане дисциплінарне стягнення реалізоване Наказом ГУНП від 08.04.2024 року №381 о/с, відповідно до якого полковника поліції ОСОБА_1 відповідно до пункту 3 частини 1 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» - переміщено (як виконання дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) на посаду старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №1 Нікопольського районного управління поліції.
Не погодившись з вищевказаними наказами відповідача та вважаючи своє звільнення з посади протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та спірним правовідносинам, суд зважає на таке.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 6 статті 43 Конституції України встановлено, що громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України Закону України від 02.07.2015р. №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до частини першої статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень (частина перша статті 59 Закону №580-VIII).
Основні обов`язки поліцейського визначено статтею 18 Закону №580-VIII.
Так, ч.1 ст.18 Закону №580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Згідно з ч.1, ч.2 ст.19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України". Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Частиною 1 статі 64 Закону №580-VIII встановлено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».
Відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
При цьому, ч.2, ч.3 ст.77 Закону №580-VIII передбачено, що днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення. День звільнення вважається останнім днем служби.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018р. №2337-VІІІ (далі - Дисциплінарний статут НПУ).
Частинами 1 та 2 статті 1 Дисциплінарного статуту НПУ визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Статтею 3 Дисциплінарного статуту НПУ визначено обов`язки керівника щодо підлеглих та встановлено, що керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.
Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За приписами ч.1 ст.12 Дисциплінарного статуту НПУ дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ч.1, ч.2 ст.13 Дисциплінарного статуту НПУ дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
Згідно з ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту НПУ до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Частинами 1-3 статті 14 Дисциплінарного статуту НПУ встановлено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Частиною 4 статті 14 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до ч.6 ст.14 Дисциплінарного статуту НПУ службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Згідно з ч.10 ст.14 Дисциплінарного статуту НПУ Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану встановлено розділом V Дисциплінарного статуту НПУ.
Так, за приписами ч.1 ст.26 Дисциплінарного статуту НПУ у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Згідно з абз.1 ч.2 ст.26 Дисциплінарного статуту НПУ службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).
Частиною 3 статті 26 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях.
Відповідно до ч.5 ст.26 Дисциплінарного статуту НПУ за результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.
Абзацом 1 частини 6 статті 26 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.
При цьому п.1 розділу V Порядку №893 встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Згідно з п.4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Пунктом 7 розділу V Порядку №893 встановлено, що розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Абзацом 1 пункту 14 розділу V Порядку №893 встановлено, що під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.
При цьому, ч.1 ст.18 Дисциплінарного статуту НПУ визначено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Так, відповідно до ч.2 ст.18 Дисциплінарного статуту НПУ поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.
За приписами п.п.1, 2 розділу VІ Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Згідно з ч.2, ч.3 ст.19 Дисциплінарного статуту НПУ висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Відповідно до п.1 розділу VІІ Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Так, ч.ч.4,5 ст.19 Дисциплінарного статуту НПУ визначено, що обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.
За приписами ч.7 ст.19 Дисциплінарного статуту НПУ у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Згідно з ч.8 ст.19 Дисциплінарного статуту НПУ під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану визначено ст.29 Дисциплінарного статуту НПУ, згідно з ч.1, абз.1 ч.2, ч.3 якої у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею. Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції. Протягом 10 днів з дня підписання наказу про застосування дисциплінарного стягнення прямий керівник посадової особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, має право його пом`якшити, застосувати суворіше дисциплінарне стягнення або звільнити поліцейського від дисциплінарної відповідальності, якщо встановить невідповідність такого стягнення ступеню тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та вини.
Системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що службове розслідування в органах поліції є комплексом заходів, які здійснюються в межах відомчої компетенції та з метою збирання, перевірки і оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, встановлення обставин (часу, місця, способу) його вчинення, уточнення причин та умов, що цьому сприяли, а також ступеня вини особи, яка його вчинила, і визначення виду стягнення, що пропонується до застосування керівником.
Таким чином, мета службового розслідування полягає у повному, об`єктивному та всебічному встановленні обставин (часу, місця), наслідків правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у його вчиненні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявності причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причин правопорушення та умов, що йому сприяли; законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступеня вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки поліцейського і його ставлення до вчиненого.
При цьому, службове розслідування має відбуватися за чітко встановленою законом процедурою, в тому числі із забезпеченням права поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, на захист що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій в порядку приписів ст.18 Дисциплінарного статуту НПУ.
Також з аналізу ст.1 Дисциплінарного статуту НПУ слідує, що підставою для дисциплінарної відповідальності поліцейського є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у недотриманні чи неналежному дотриманні службової дисципліни та означає недотримання поліцейським Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів МВС підпорядкованих йому органів і підрозділів, Присяги поліцейського та наказів керівників.
Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Як свідчать матеріали справи, підставою призначення службового розслідування відносно позивача стала доповідна записка УГІ ГУНП від 25.01.2024 року №50/1-134 «Про результати проведених заходів підтримки та контролю у відділенні поліції №3 Криворізького РУП», в якій викладені відомості щодо виявлених порушень в організації службової діяльності вказаного відділення поліції.
При цьому згідно з частиною 4 статті 14 Дисциплінарного статуту НПУ підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відтак, підставою для призначення службового розслідування, зокрема, може бути і повідомлення, рапорти інших поліцейських про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Отже, доповідна записка УГІ ГУНП від 25.01.2024 року №50/1-134 «Про результати проведених заходів підтримки та контролю у відділенні поліції №3 Криворізького РУП», в якій викладені відомості щодо виявлених порушень в організації службової діяльності вказаного відділення поліції, була достатньою підставою для призначення службового розслідування щодо позивача.
Щодо доводів позивача про порушення відповідачем процедури проведення службового розслідування через відсутність посилання у висновку службового розслідування на пояснення безпосереднього керівника позивача - начальника Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області, відібрання яких та посилання на які є обов`язковими у висновку за результатами службового розслідування відповідно до п.6 ч.1 ст.19 Дисциплінарного статут НПУ, а також через те, що висновок службового розслідування, на думку позивача, не містить частини обов`язкових реквізитів, а саме: дати і місця його складення, прізвища та ініціалів членів дисциплінарної комісії (зазначена лише дата його затвердження начальником та прізвище та ім`я членів комісії), що є порушенням п.1 ч.1 ст.19 Дисциплінарного статут НПУ; причин та умов, що призвели до вчинення проступку, вжитих або запропонованих заходів для їх усунення, обставин, що знімають з поліцейського звинувачення, або їх відсутності, що передбачено п.9 ч.1 ст.19 Дисциплінарного статут НПУ, суд зазначає наступне.
Так, ч.1 ст.19 Дисциплінарного статуту НПУ визначено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Дослідивши Висновок від 13.03.2024р. №45/4-1454, складений за результатами службового розслідування за відомостями про можливі порушення службової дисципліни окремими поліцейськими відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП, викладеними у доповідній записці ГУНП від 25.01.2024 року №50/1-134, який 13.03.2024 року затверджено начальником ГУНП в Дніпропетровській області, суд встановив, що вказаний Висновок містить такі обов`язкові реквізити, встановлені ч.1 ст.19 Дисциплінарного статуту НПУ, зокрема, як дата і місце його складення, прізвища та ініціалів членів дисциплінарної комісії, а також підстава для призначення службового розслідування.
Також у цьому висновку викладено обставини справи, зокрема, обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, та пояснення поліцейського (позивача) щодо обставин справи і пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи (підлеглих позивача).
При цьому суд зауважує, що позивачем фактично не заперечуються факти виявлених проведеним службовим розслідуванням порушень, про що, зокрема, свідчать надані ним в ході цього службового розслідування письмові пояснення, з яких слідує, що позивач погоджується з порушенням у ВП №3 КРУП ГУНП правил зберігання речових доказів, зазначаючи, що у відділенні поліції відсутні бокси та гаражі для зберігання вилученого автотранспорту, а тому вилучений автотранспорт знаходиться на відкритій території майданчику відділення поліції, відтак, опечатувальні бирки псуються у зв`язку з погодними умовами, що фактично є порушенням вимог Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012р. №1104 (далі - Постанова №1104); також у наданих поясненнях позивач визнає, що бокси №1 та №4 належним чином не облаштовані, відсутня витяжка, охорона та пожежна сигналізації.
Так, правила зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, та схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, визначено Порядком №1104.
Згідно з п.3 Порядку №1104 речові докази, за винятком документів, що зберігаються разом з матеріалами кримінального провадження, повинні бути належним чином упаковані та опечатані. Спосіб упаковки повинен забезпечувати неможливість підміни або зміни вмісту без порушення її цілісності та схоронність вилучених (отриманих) речових доказів від пошкодження, псування, погіршення або втрати властивостей, завдяки яким вони мають доказове значення. На речові докази, які не можуть бути належним чином упаковані через громіздкість чи з інших причин, прикріплюється бирка у спосіб, що унеможливлює її зняття, зміну або пошкодження. На упаковці (бирці) проставляються підписи осіб, які брали участь у процесуальній дії, та зазначається інформація про вміст упаковки, найменування проведеної процесуальної дії, дата її проведення та номер кримінального провадження.
Відповідно до п.7 Прядку №1104 вилучені (отримані) стороною обвинувачення речові докази зберігаються разом з матеріалами кримінального провадження в індивідуальному сейфі (металевій шафі) слідчого, дізнавача, який здійснює таке провадження. Документи, які є речовими доказами, повинні зберігатися вкладеними між чистими аркушами паперу в конвертах. На таких документах забороняється робити будь-які помітки, написи і перегинати їх. У разі наявності великої кількості документів вони складаються в окремий пакет. На конверті (пакеті) зазначається перелік документів, що вкладені в нього. Речові докази, в тому числі документи, які за своїми властивостями (габаритами, кількістю, вагою, об`ємом) не можуть зберігатися разом з матеріалами кримінального провадження, зберігаються у спеціальних приміщеннях органу, у складі якого функціонує слідчий підрозділ або підрозділ дізнання, що обладнані сейфами (металевими шафами), стелажами, оббитими металом дверима, ґратами на вікнах, охоронною та протипожежною сигналізацією (далі - обладнані приміщення), крім матеріальних носіїв секретної інформації, які передаються в установленому законом порядку на зберігання до режимно-секретного підрозділу органу, у складі якого функціонує слідчий підрозділ або підрозділ дізнання. У разі відсутності обладнаного приміщення виділяються спеціальні сейфи (металеві шафи) достатнього розміру (далі - спеціальний сейф).
Отже, встановленими в ході проведеного службового розслідування обставинами підтверджено порушення вимог Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012р. №1104, а позивачем після проведеної перевірки на ім`я заступника начальника ГУНП підполковника поліції Мерденова Ю.В. була надіслана доповідна записка з проханням сприяння в усуненні даних недоліків.
Також встановленими під час службового розслідування обставинами підтверджено порушення позивачем абзацу 2 п.3 розділу III Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 року №100, вимог п.8 розділу VI пункту 6 розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 року №575.
Так, абз.1 п.3 розділу III Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 року №100 (далі - Порядок №100), передбачено, що заяви і повідомлення про інші події, що надійшли до чергової служби центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів поліції, у яких немає відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, уповноважена службова особа після реєстрації в ІКС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин передає керівнику відповідного органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Згідно з абз.2 п.3 розділу III Порядку №100 керівник головного управління Національної поліції та його територіального (відокремленого) підрозділу поліції або особа, яка виконує його обов`язки, у разі встановлення в отриманій(ому) від уповноваженої службової особи заяві (повідомленні) відомостей, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно повертає її (його) до чергової служби для передавання до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
При цьому п.6 розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 року №575 (далі - Інструкція №575), встановлено, що виконання доручень слідчих (дізнавачів) повинно здійснюватися у строки, зазначені у дорученнях. У разі неможливості своєчасного виконання доручення продовження строку його виконання письмово погоджується зі слідчим (дізнавачем), який дав доручення.
Відповідно до п.8 розділу VI Інструкції №575 контроль за виконанням доручень слідчих (дізнавачів) працівниками оперативних підрозділів територіального органу, підрозділу поліції покладається на керівника територіального органу, підрозділу поліції, який зобов`язаний:
1) визначати конкретних осіб із числа працівників оперативних підрозділів, на яких покладаються обов`язки з виконання доручень слідчих (дізнавачів) (за винятком доручень, які надаються працівникам оперативного підрозділу, включеним до складу СОГ);
2) визначати шляхом видання наказу конкретних осіб із числа працівників оперативних підрозділів, на яких покладаються обов`язки щодо ведення обліку доручень слідчих (дізнавачів) для їх своєчасного виконання;
3) щотижня під час оперативних нарад керівництва територіального органу, підрозділу поліції інформувати про стан виконання доручень слідчих (дізнавачів).
Позивачем ані в ході службового розслідування, ані під час розгляду справи судом не спростовано вказаних порушень, а з наданих ним пояснень слідує, що вони ним фактично визнаються, бо, як пояснив ОСОБА_1 , після виявлення цих порушень працівниками УГІ були вжиті заходи щодо їх усунення, зокрема, матеріали були перереєстровані до ЄО одразу після виявлення, а особовому складу підпорядкованого підрозділу доведено про необхідність недопущення у подальшому виявлених недоліків.
Водночас, суд зауважує, що вищенаведеними приписами абз.2 п.3 розділу III Порядку №100 та п.8 розділу VI, п. 6 розділу VI Інструкції №575 прямо передбачено, що саме на керівника територіального органу, підрозділу поліції, покладається обов`язок у вжитті невідкладних заходів щодо повернення матеріалів з ознаками кримінального правопорушення до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР, а також обов`язок щодо здійснення контролю за виконанням доручень слідчих (дізнавачів) працівниками оперативних підрозділів територіального органу, підрозділу поліції.Позивач вказаних обов`язків не виконав, тож проведеним службовим розслідуванням обґрунтовано констатовано не забезпечення позивачем належного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, невжитті ним заходів щодо повернення матеріалів з ознаками кримінального правопорушення до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР, відсутності належного контролю за виконанням доручень слідчих (дізнавачів) працівниками оперативних підрозділів територіального органу, невжитті належних заходів з контролю за формуванням та використанням баз (банків) даних МВС і Національної поліції у відділеннях поліції, а також відсутності належного контролю за діяльністю підлеглих працівників, що призвело до порушення ними службової дисципліни.
За таких обставин, в ході судового розгляду справи висновки відповідача про допущення позивачем вищевказаних дисциплінарних проступків знайшли своє повне підтвердження. І ці дисциплінарні проступки вчинено саме позивачем, тож доводи останнього про те, що його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності виключно за дисциплінарні проступки, вчинені його підлеглими, а не ним, є безпідставними та спростовуються вищевказаними доказами та обставинами.
З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, суд доходить висновку, що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.Щодо посилання позивача на відсутність у висновку службового розслідування посилання на пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи, суд зазначає, що вказана обставина жодним чином не спростовує факту допущення позивачем вищевказаних дисциплінарних проступків, а також не може свідчити про відсутність вини позивача у їх вчиненні, при цьому позивачем не доведено, що такі пояснення були надані та те, що вони могли б мати безпосередній вплив на висновки службового розслідування, у разі їх врахування.
Суд зазначає, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.
Враховуючи тяжкість проступків, наслідки проступків, які, як правильно зазначив відповідач, призвели ще й до порушення службової дисципліни з боку підлеглих працівників позивача через незабезпечення останнім належного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, та, відповідно, безпосередньо негативно вплинуло на результати діяльності всього очолюваного позивачем відділу поліції, а також враховуючи, що за період проходження служби в поліції ОСОБА_1 9 (дев`ять) разів притягувався до дисциплінарної відповідальності, що підтверджується послужним списком позивача, а також мав діюче дисциплінарне стягнення - догана, відповідно до наказу ГУНП від 16.02.2024 року №318 к, суд вважає правомірним притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності саме у вигляді звільнення з займаної посади. Застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади є правомірним і пропорційним.
Щодо посилань позивача на те, що в ході службового розслідування не взято до уваги позитивну службову характеристику позивача, що, в свою чергу, на думку позивача, свідчить про неповноту та упередженість службового розслідування, суд зазначає, що така службова характеристика міститься в матеріалах службового розслідування, відтак, досліджувалася дисциплінарною комісією в ході його проведення, при цьому в матеріалах службового розслідування також міститься і послужний список позивача, з якого слідує, що останній неодноразово притягувався до дисциплінарної відповідальності, в тому числі щодо позивача було застосовано догану і це дисциплінарне стягнення не є погашеним, отже, у сукупності також може бути враховане у якості характеризуючих позивача обставин.
Щодо доводів позивача про те, що застосований до позивача вид дисциплінарного стягнення є неспівмірним та занадто суворим, навіть, зважаючи на наявне у позивача діюче дисциплінарне стягнення - догана, бо наступним за суворістю за таким видом дисциплінарного стягнення має бути сувора догана, а не звільнення з посади, суд зазначає наступне.
Законом України «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану» від 15.03.2022 № 2123-IX, який набрав чинності 01.05.2022 Дисциплінарний статут доповнено новим розділом V такого змісту: «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану».
Частиною першою статті 26 Дисциплінарного статуту визначено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.У разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею (частина перша статті 29 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до частини другої статті 29 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.При цьому із змісту статті 29 Дисциплінарного статуту слідує, що її положення застосовуються у сукупності з іншими нормами, які визначають загальні критерії та підходи до застосування дисциплінарної відповідальності, а саме з урахуванням положень статі 19 цього статуту, яка регламентує порядок застосування дисциплінарних стягнень.
Оскільки за Дисциплінарним статутом підставою притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, частиною восьмою статті 19 статуту визначено, що під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.Тут, насамперед, варто мати на увазі, що обираючи той чи інший вид стягнення у порядку, запропонованому законодавцем, від незначного - зауваження до найсуворішого - звільнення зі служби, керівник, ураховуючи характер відповідного проступку, застосовує саме той вид дисциплінарного стягнення, який відповідає суті цього проступку і є йому співмірним.
Водночас застосування частини другої статті 29 Дисциплінарного статуту виключно у поєднанні зі статтею 13, якою визначено перелік видів дисциплінарних стягнень та послідовність їх застосування, виключало б з процедури визначення виду стягнення такого визначального елементу як оцінка характеру самого проступку внаслідок однакового підходу до оцінки різних за ступенем тяжкості проступків та, відповідно, результату обрання виду відповідальності виключно в порядку послідовності.
Верховний Суд зауважив на тому, що повноваження керівника щодо обрання одного з видів дисциплінарного стягнення у період дії воєнного стану залишаються дискреційними, але з урахуванням особливості його застосування, визначеного у статті 29 Дисциплінарного статуту, зокрема, з дотриманням порядку зростання.
Зважаючи на наведене у сукупності, суд дійшов висновку, що оскаржувані накази прийняті на підставі, у межах та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, та обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення, для прийняття рішення, тобто відповідають критеріям, визначеним ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, відтак, підстави для їх скасування відсутні.
Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді є похідними від вимог про скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення з посади, відтак, підстави для їх задоволення також відсутні.
Таким чином, у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 слід відмовити у повному обсязі.
Зважаючи на відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, а також на те, що позивач у цій справі є звільненим від сплати судового збору відповідно до п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», отже, підстави для розподілу судових витрат у даному випадку відповідно до ст.139 КАС України відсутні.
Керуючись ст. ст. 242-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 18.07.2025р.

Суддя О.М. Турова