Справа № 461/3266/25
Суддя: Романюк В. Ф.
Дата ухвалення: 2025-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №461/3266/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 липня 2025 року м.Львів

Галицький районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді Романюка В.Ф.,

з участю: секретаря судового засідання Штогрина В.,

представника позивача Ящинського А.Л.,

представника відповідача 2 Качараби П.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові адміністративний позов ОСОБА_1 (ІПН: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Павлишина Т.І. (адреса: 79034, м. Львів, вул. Угорська, 7-А), Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю (, адреса: 79034, м. Львів, вул. Угорська, 7-А) про скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із адміністративним позовом до начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Павлишина Т.І., Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю, в якому просить: постанову начальника lнспекцiї державного архiтектурно-будiвельного контролю Павлишина Тараса Iгоровича по справi про адмiнiстративне правопорушення №18-а вiд 10.04.2025 року про притягнення ОСОБА_2 до адмiнiстративноi вiдповiдальностi за ч. 5 ст. 96 КУпАП у видi штрафу у розмiрi 10200,00 грн. скасувати, справу про адмiнiстративне правопорушення закрити та судовий збір стягнути з вiдповiдачiв.

В обґрунтування поданого позову покликається на те, що 10.04.2025 року начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Павлишин Тарасом Ігоровичем прийнято постанову по справі про адміністративне правопорушення №18-а, якою притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та накладено штраф, передбачений частиною 5 статті 96 КУпАП, в розмірі 10200,00 грн.

Згідно з постановою КМУ №303 від 13.03.22, під час воєнного стану планові та позапланові перевірки припинені. Однак, якщо наявна загроза, що може негативно вплинути на безпеку, права чи законні інтереси громадян, перевірка може бути дозволена за рішенням центральних органів виконавчої влади. Позивач зазначає, що в даному випадку, враховуючи те, що колективна заява мешканців будинку по АДРЕСА_2 від 09.10.2024 року була скерована Комісією ІДАБК у Державну інспекцію архітектури та містобудування України для вжиття заходів реагування в межах повноважень, а тому вказане звернення не лише не могло бути розглянуто повторно, а й не могло бути підставою для призначення проведення позапланової перевірки адресою: АДРЕСА_3 . Розгляд вищезазначеного питання за (як події) Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю мав відбуватися за новим колективним зверненням, однак, Комісія Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю по суті розглянула колективне звернення від 09.10.2024 року, яке було скеровано на розгляд Державної інспекції архітектури та містобудування України. Зазначене відповідає позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 29 вересня 2023 у справі №420/21344/21. Також зазначає, що в даному випадку незрозумілим та необгрунтованим є той факт на підставі яких даних встановлена загроза, що виконання ремонтно-будівельних робіт у квартирі АДРЕСА_4 може негативно вплинути на безпеку, права чи законні інтереси мешканців будинку по АДРЕСА_2 , тому вважає, що проведена позапланова перевірка є незаконною. Акт від 20.03.2025р. №23-пп складений за результатами позапланової перевірки містить недостовірну інформацію. Крім того, зазначає, що не здійснював реконструкції квартири АДРЕСА_4 шляхом прибудови додаткового приміщення за рахунок частини майданчика тераси даної квартири.

Окрім іншого, Комісією Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю недотримано передбаченого п. 7-1 Порядку №553, порядку повідомлення замовнику (позивачу) про час і місце засідання Комісії (шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті зазначеного органу та додатково телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у зверненні) або з використанням електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у зверненні, доданих до нього документах). Як вбачається з офіційного сайту Львівської міської ради 25.10.2024 розміщено інформацію про засідання Комісії з розгляду колективної заяви мешканців будинку по АДРЕСА_2 від 09.10.2024 року, проте воно не містить відомостей про замовника (їх найменування), а містить лише адресу багатоквартирного будинку, щодо якого розглядатиметься звернення. Таке оголошення Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю унеможливило для позивача ідентифікацію того, що вказане звернення стосується саме його (позивача), оскільки найменування замовника в оголошенні відсутнє. Вказане свідчить про порушення Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю порядку прийняття рішення про проведення перевірки позивача.

Провідний спеціаліст відділу Інспекції не надіслав позивачу за десять днів до початку проведення позапланової перевірки відповідне повідомлення, а лише 10 березня 2025 року під час огляду квартири АДРЕСА_4 вручив направлення для проведення позапланового заходу №23-пп від 07.03.2025 року. З огляду на це, він був неправомірно позбавлений можливості надати пояснення щодо відповідності діяльності вимогам чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності, що передбачено п. 13 Порядку.

Звертає увагу, що зазначений обсяг ремонтних робіт, який був виконаний на терасі квартири жодним чином не змінив загальну площу квартири, не відбулось жодного втручання в елементи несучих і огороджувальних конструкцій як квартири АДРЕСА_4 , так і багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_2 у на АДРЕСА_2 , а також не змінилось функціональне призначення квартири. Зазначені роботи направлені лише на підтримання експлуатаційних якостей тераси, як роботи без мети зміни конструктивних елементів тераси, та можуть бути кваліфіковані з перепланування тераси з влаштування навісу. Окрім цього, влаштування навісу на терасі квартири здійснено в межах геометричних розмірів тераси та без зміни функціонального призначення самої тераси та без влаштування фундаменту.

Враховуючи наведене, позивач вважає, що постанова №18-а від 10.04.2025 по справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 складена з порушеннями, а саме: неврахування заперечень, наданих ОСОБА_1 , помилок в кваліфікації правопорушення за КУпАП, відсутність реального розгляду справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також необгрунтоване проведення позапланової перевірки квартири АДРЕСА_4 , що здійснено з грубими порушеннями законодавства України, є підставою для оскарження та скасування актів, складених за результатами позапланової перевірки.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 22 квітня 2025 року у справі відкрито провадження та призначено до розгляду на 21 травня 2025 року на 10 год. 00 хв., з викликом сторін у судове засідання.

07 травня 2025 року через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що не визнає позовних вимог, вважає цей позов безпідставним, необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню з наступних підстав.

23.10.2024 року до Інспекції надійшов лист Державної інспекції архітектури та містобудування України (надалі - ДІАМ); 6573/02/13-24 від 23.10.2024 (зареєстрований у Системі електронного документообігу Львівської міської ради (далі - СЕД) за №1.4-37270-0006), яким направлено за належністю на адресу Інспекції колективну заяву мешканців житлового комплексу « ІНФОРМАЦІЯ_1 » по АДРЕСА_2 від 11.10.2024 за №б/н (вх. ДІАМ №Ко/2993/08-24 від 11.10.2024) для розгляду в межах повноважень та надання відповіді заявнику.

25.10.2024 Інспекцією було розміщено оголошення на офіційному веб-сайті Львівської міської ради www.city-adm.lviv.ua про розгляд колективної заяви мешканців будинку АДРЕСА_2 від 09.10.2024, яка скерована листом ДІАМ, який зареєстрований в СЕД Львівської міської ради від 23.10.2024 №1.4-37270-0006, 30.10.2024 о 10 год. 40 хв. Таким чином, на офіційному сайті було розміщено оголошення про проведення засідання згідно тої інформації, яка була надана заявниками при подачі звернення.

30.10.2024 Комісією Інспекції створеної відповідно до наказу начальника Інспекції від 17.11.2022 №35 (зі змінами) з розгляду звернень фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - Комісія) було розглянуто вищезгадане колективне звернення. Під час проведення комісії, заявниками надано пояснення, що власниками квартири АДРЕСА_4 самовільно здійснюється реконструкція квартири шляхом вибиття у зовнішній несучій стіні дверного отвору на дах суміжного будинку, що спричинило пошкодження несучої конструкції будинку, покрівлі даху та несе загрозу обвалу будинку. Вказане підтверджується фотофіксацією, яка надана ініціаторами звернення. В Реєстрі будівельної діяльності відсутні документи, які надають право суб`єктам містобудування на виконання вищевказаних будівельних робіт. Однак, Комісією встановлено, що вказана самочинна реконструкція проводиться у багатоквартирному житловому будинку, який 07.07.2023 прийнятий в експлуатацію на підставі видачі Державною інспекцією архітектури та містобудування України сертифікату про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів на об`єкт: «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудованими громадськими приміщеннями та підземним паркінгом на АДРЕСА_5 », клас наслідків СС3.

Враховуючи вищенаведене, комісією вирішено скерувати колективну заяву мешканців будинку по АДРЕСА_2 від 09.10.2024, яка скерована в Інспекцію листом Державної інспекції архітектури та містобудування України від 23.10.2024 за №6573/02/13-24, який зареєстрований у СЕД Львівської міської ради за №1.4-37270-0006 від 23.10.2024 у Державну інспекцію архітектури та містобудування України для вжиття заходів реагування в межах повноважень. Вказане рішення на виконання абз. 11 пункту 71 вищезгаданого Порядку оформлено відповідним висновком №2 від 30.10.2024, який разом з додатками та колективним зверненням скеровано листом Інспекції, зареєстрованим у СЕД ЛМР за №0006-вих-161832 від 11.11.2024, до ДІАМ. Листом ДІАМ №7433/02/13-24 від 26.11.2024 (зареєстрованому у СЕД ЛМР за №1.9-41225-0006 від 27.11.2024) повернуто лист Інспекції №0006-вих-161832 від 11.11.2024 за належністю та проінформовано Інспекцію, що положеннями частини третьої статті 32 Закону передбачено, що клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови).

06.12.2024 Інспекцією на офіційному веб-сайті Львівської міської ради www.cityadm.lviv.ua було розміщене оголошення про проведення засідання Комісії щодо розгляду колективної заяви мешканців будинку АДРЕСА_2 від 09.10.2024, яка скерована листом ДІАМ, який зареєстрований в СЕД Львівської міської ради від 27.11.2024 №1.9-412250006 та заяви ОСОБА_1 , яка зареєстрована в СЕД Львівської міської ради від 02.12.2024 №3-Г-67967-З-0006 11.12.2024 о 10 год 20 хв за адресою: АДРЕСА_6 .

09.10.2024 заявники не з`явилися на засідання Комісії, у зв`язку з чим, на підставі вищезгаданої норми, розгляд колективної заяви було перенесено. 12.12.2024 Інспекцією у такий ж спосіб було розміщене оголошення про повторне проведення засідання щодо розгляду звернень 18.12.2024 о 10 год 00 хв.

Під час проведення Комісії, заявниками було надано пояснення, що власниками квартири АДРЕСА_7 самовільно здійснювалась реконструкція квартири шляхом прибудови із втручанням у зовнішню несучу стіну такого будинку та даху суміжного будинку по АДРЕСА_2 . Вказане було підтверджене фотофіксацією, яка була надана заявниками.

У Реєстрі будівельної діяльності були відсутні документи, які надають право суб`єктам містобудування на виконання вищезгаданих будівельних робіт.

Крім того, на засіданні Комісії було розглянуто заяву ОСОБА_1 від 17.12.2024 (зареєстровану у СЕД ЛМР за № 3-Г-70557-0006 від 18.12.2024), у якій позивачем зазначено, що він є власником квартири АДРЕСА_8 (додано витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 01.09.2023), яка має загальну площу 91,5 кв.м. До складу цієї квартири належить тераса загальною площею 13,3 кв.м (надано копію технічного паспорта). Згідно відомостей технічного паспорта на вказану квартиру передбачено безперешкодний вихід/дверний отвір на терасу, яка належить йому на праві приватної власності. Відтак, позивач стверджував, що ним не здійснено жодного отвору зовнішньої несучої стіни на 11-му поверсі 16-ти поверхового будинку. Комісією встановлено, що згідно з проектними рішеннями на об`єкт будівництва «Будівництво багатоквартирного будинку з вбудованими громадськими приміщеннями та підземним паркінгом на АДРЕСА_2 (будинок АДРЕСА_9 » (сертифікат за № ІУ37) передбачено влаштування тераси з муруванням захисних перил (обгородження) висотою не більше ніж 1.10 см від плити перекриття.

Відповідно до п. 3.6 ДБН В.2.2-15:2019 «Житлові будинки. Основні положення» тераса відкрита площадка, що прибудована до будинку, вбудована в нього або вбудованоприбудована, яка не має обмеження за глибиною та може розміщуватись над розташованим нижче поверхом.

Однак, як вбачається з технічного паспорта від 20.07.2023, реєстраційний номер ТІ01:8109-2550-4410-5864, інвентаризаційна справа № 287/2023-142 на квартиру АДРЕСА_4 (який долучено позивачем до заяви, що розглядалась) та фотофіксації, всупереч вищевказаним проектним рішенням замовником здійснено прибудову до зазначеної квартири шляхом влаштування окремого приміщення з муруванням стін, влаштування перегородок та встановлення віконного блоку з втручанням у несучі та огороджувальні конструкції будинку по АДРЕСА_10 та даху суміжного будинку (будинку АДРЕСА_11 на генплані). А згідно з технічним паспортом передбачено влаштування тераси, яка у відповідності до проектних рішень повинна бути влаштована шляхом мурування захисних перил (обгородження) висотою не більше ніж 1.10 см від плити перекриття. Як вбачалось з фотофіксації, вказана прибудова здійснювалась у жовтні 2024 року, а реєстрація права власності згідно з витягу з Державного реєстру речових прав поданого Позивачем на квартиру АДРЕСА_8 проведена ще 01.09.2023, що додатково підтверджує порушення позивачем ч. 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Вказані факти та обставини відображено у висновку Комісії №1 від 18.12.2024, яким рекомендовано Інспекції проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_12 на підставі колективної заяви мешканців будинку по АДРЕСА_2 від 09.10.2024, яка скерована в Інспекцію листом ДІАМ, який зареєстрований в СЕД Львівської міської ради від 27.11.2024 № 1.9-412250006, на предмет дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт (додаток 12 до відзиву). Згаданий вище висновок відповідає вимогам абзацу 13 п. 71 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Проведення Інспекцією заходу державного архітектурно-будівельного контролю у порядку проведення позапланової перевірки можливе лише на підставі відповідного рішення Міністерства розвитку громад та територій України за умови наявності обставин, визначених у згаданій вище нормі.

Листом за вих. №0006-вих-185446 від 30.12.2024 Інспекція звернулася до Міністерства розвитку громад та територій України з проханням надати дозвіл на проведення позапланової перевірки на вищезгаданому об`єкті будівництва (додаток 13 до відзиву).

Наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 332 від 25.02.2025 (додаток 14 до відзиву) наказано Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Львівської міської ради забезпечити в установленому порядку здійснення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю з дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єктах будівництва за адресою: АДРЕСА_12 . Наказом начальника Інспекції № 23-п від 07.03.2025 прийнято рішення провести позапланову перевірку будівельних робіт на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_3 . На підставі згаданого вище наказу було видано відповідне направлення №23-пп від 07.03.2025 для проведення перевірки з 07.03.2025 по 20.03.2025, з яким було ознайомлено позивача, що підтверджується його підписом на звороті направлення.

10.03.2025 року головним спеціалістом відділу інспекційної роботи Інспекції ОСОБА_3 було здійснено огляд об`єкту будівництва за адресою АДРЕСА_3 . В ході цього огляду було встановлено, що позивачем проведено реконструкцію вищезгаданого об`єкта будівництва шляхом прибудови додаткового приміщення за рахунок частини майданчика тераси квартири, що підтверджується фотофіксацією. Позивач стверджує, що не здійснював реконструкції квартири, оскільки не змінив загальну площу квартири, не здійснював втручання в елементи несучих і огороджувальних конструкцій як квартири АДРЕСА_13 , так і багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_2 , а також ним не змінено функціональне призначення квартири. Зазначені роботи направлені лише на підтримання експлуатаційних якостей тераси, без мети зміни конструктивних елементів тераси та можуть бути кваліфіковані як роботи з перепланування тераси з влаштуванням навісу. Влаштування навісу, за словами позивача, здійснено в межах геометричних розмірів тераси та без зміни функціонального призначення самої тераси та без влаштування фундаменту.

Позивачем було змінено геометричні розміри тераси та функціональне призначення частини майданчика тераси. А саме здійснено прибудову до зазначеної квартири шляхом влаштування окремого приміщення з муруванням стін, влаштування перегородок та встановлення віконного блоку з втручанням у несучі та огороджувальні конструкції будинку по АДРЕСА_10 та даху суміжного будинку. Ці дії призвели до втрати частиною тераси характеристики «відкрита площадка». Таким чином, частина майданчика тераси змінила своє функціональне призначення, оскільки перестала бути терасою, як «відкритою площадкою», у розумінні пункту 3.46 ДБН В.2.2-15-2019.

За результатами проведення позапланової перевірки було складено акт №23-пп від 20.03.2025 року (далі - Акт), яким встановлено, що всупереч вимогам п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011, ОСОБА_1 без дозвільних документів на право виконання будівельних робіт, проведено реконструкцію квартири АДРЕСА_4 шляхом прибудови додаткового приміщення за рахунок частини майданчика тераси даної квартири. Перевіркою Реєстру будівельної діяльності встановлено, що документів, які надають право на виконання будівельних робіт на АДРЕСА_12 не зареєстровано.

Провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи Інспекції Германчуком Романом Васильовичем було видано припис Позивачу, яким встановлено вимогу протягом двох місяців з дня отримання даного припису усунути виявлені порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності. 20.03.2025 провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи Інспекції Германчуком Романом Васильовичем було складено протокол про адміністративне правопорушення стосовно Позивача (далі - Протокол), в якому зафіксоване вищезгадане порушення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Вказаний Протокол складено у відповідності до ст. 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) та наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 №240 «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурнобудівельного контролю». Відповідно до абзаців 2, 3 вищезгаданої статті КУпАП Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. У зв`язку з тим, що Позивач не з`явився в останній день перевірки для складення акта, припису та протоколу, в цих документах було зроблено відповідні відмітки. Як наслідок, такі були надіслані йому листом Інспекції №0006-вих-43095 від 25.03.2025 з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, згідно якого позивачем отримані ці документи 02.04.2025 року. Вищезгаданим Протоколом було встановлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 14 год. 45 хв. 03 квітня 2025 року у приміщенні Інспекції за адресою: вул. Угорська, 7а, м. Львів, 79048. 03 квітня 2025 року позивачем було подане клопотання про відкладення розгляду справи (зареєстроване у СЕД ЛМР за № 3-Г-22810-0006 від 04.04.2025).

Таким чином, з метою дотримання прав позивача під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, розгляд справи було перенесено на 14 год. 30 хв. 10.04.2025 року, про що проінформовано позивача листом Інспекції №0006-вих-49610 від 03.04.2025 шляхом надсилання листа з допомогою поштового зв`язку та з допомогою електронної пошти.

Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення позивач скористався своїм правом бути присутнім під час розгляду справи, подавати клопотання та заперечення, які були належно розглянуті Інспекцією під час розгляду справи.

В межах розгляду справи, на виконання статті 280 КУпАП, було належно встановлено факт вчинення адміністративного правопорушення (виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), що підтверджується Актом, Протоколом та фотофіксацією. Крім того, згідно з витягом з Державного реєстру речових прав власником квартири АДРЕСА_4 (об`єкта будівництва) є позивач (суб`єкт містобудування), тому саме він є особою винною в його вчиненні та підлягає адміністративній відповідальності на підставі ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Представник відповідача 2 зазначає, що при винесенні оскаржуваної постанови Інспекція діяла в межах своїх повноважень при неухильному дотриманні положень Кодексу України про адміністративні правопорушення, Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 та іншого законодавства України. Вважає, що законні підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

21 травня 2025 року через підсистему «Електронний суд» від представника позивача надійшло клопотання про долучення доказів, в якому просить долучити до матеріалів справи копію Висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи №0825 від 30.04.2025 року.

01 липня 2025 року через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача 2 надійшли додаткові пояснення по справі, в яких зазначає, що з вказаним Висновком Інспекція не погоджується, вважає його таким, що суперечить принципам законності, об`єктивності і повноти дослідження, а також вважає його таким, що є завідомо неправдивим з огляду на наступне.

Під час детального аналізу Висновку, Інспекцією встановлено, що експерт під час дослідження послуговувався законодавством, зокрема державними будівельними нормами (далі - ДБН), які втратили свою чинність. Також експертом не забезпечено здійснення повноти дослідження, у зв`язку з використанням методів досліджень, які, на нашу думку, не дають можливість встановити дійсні обставини. Крім того, експертом допущено значну кількість логічних та орфографічних помилок, які викликають сумнів у достатній кваліфікації експерта.

Висновки про те, що «1. Виконані будівельні роботи на терасі квартири АДРЕСА_14 відносяться до робіт із частковим переплануванням з метою покращення умов експлуатації та захисту частини відкритої тераси від зовнішніх впливів (атмосферних опадів, вітру, перегріву сонцем та інше)», а також про те, що «2. Не виявлено факту втручання в огороджуючі та несучі конструкції багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_2 при виконанні будівельних робіт на терасі квартири АДРЕСА_14 », є передчасними, оскільки обґрунтування цього висновку базується на припущеннях експерта, так як обрані експертом методи проведення експертизи не дають можливість встановити наявність втручання у зовнішні та несучі огороджувальні конструкції секції С-5 будинку АДРЕСА_2 .

Твердження про те, що «3. Виконані будівельні роботи на терасі квартири АДРЕСА_14 не впливають на міцність, надійність, довговічність та експлуатаційну безпеку багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_2 » є необґрунтованим, оскільки у Висновку відсутнє дослідження на підставі яких фактичних даних та ДБН було визначено вплив будівельних робіт на терасі на міцність, надійність, довговічність та експлуатаційну безпеку багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_2 . Крім того, таке твердження є передчасним, з огляду на те, що експертом достеменно не встановлено наявність втручання в огороджуючі та несучі конструкції вищезгаданого багатоквартирного житлового будинку.

Висновок про те, що «Згідно п. 1 «Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 № 406 (із змінами, внесеними згідно з Постановами КМУ) виконані будівельні роботи на терасі квартири АДРЕСА_14 , відповідно до вимог чинного законодавства та нормативно-правових актів у галузі будівництва, що були чинними на дату початку проведення цих робіт (після 01.09.2023) не потребуються отримання дозвільних документів» є неправдивим висновком з питань права, з огляду на те, що експерт досліджував це питання порушуючи вимоги КАС України та Закону України «Про судову експертизу». Крім того, тераса, як допоміжне (підсобне) (або літнє приміщення) не відноситься до категорії житлового чи нежитлового приміщення.

16 липня 2025 року від відповідача начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Павлишина Т.І. надійшов відзив на позовну заяву, в якому не визнає позовних вимог, вважає його безпідставним, необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню. Зазначає, що при винесенні оскаржуваної постанови Інспекція, зокрема начальник, діяли в межах своїх повноважень при неухильному дотриманні положень Кодексу України про адміністративні правопорушення, Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 та іншого законодавства України.

У судовому засідання представник позивача позовні вимоги підтримав, надав пояснення аналогічні викладеним у позові. Просив суд позовні вимоги задоволити повністю.

Представник відповідача Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Качараба П.С. у судовому засіданні позовні вимоги заперечив, з підстав наведених у відзиві на позов. Просив суд відмовити у задоволенні позову.

Відповідач начальник Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Павлишин Т.І. просив розглядати справи без його участі, у задоволенні позову просив відмовити з підстав, наведених у відзиві.

Заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд доходить наступного висновку.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вимогами ч. 1 ст. 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з положеннями частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

На підставі пункту 7 частини першої статті 4 КАС України суб`єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Пунктом 1 частини першої статті 19 КАС України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом установлено інший порядок судового провадження.

Ч. 5 ст. 96 КУпАП передбачено відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, що тягне за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з частинами першою, третьою та четвертою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до пункту 7, 12, 13 постанови Кабінету Міністрів України №553 від 23 травня 2011 року «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю. Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до пункту 16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно з положеннями пункту 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» декларує, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Порядок отримання дозвільного документа у сфері містобудівної діяльності встановлений Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466.

Судом встановлено, що 10.04.2025 року начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Павлишин Тарасом Ігоровичем прийнято постанову по справі про адміністративне правопорушення №18-а, якою притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та накладено штраф, передбачений частиною 5 статті 96 КУпАП, в розмірі 10200,00 грн.

З даної постанови вбачається, що 20.03.2025 року під час проведення позапланової перевірки посадовими особами Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю встановлено, що ОСОБА_1 проведено реконструкцію квартири АДРЕСА_4 шляхом прибудови додаткового приміщення за рахунок частини майданчика тераси даної квартири.

Перевіркою Реєстру будівельної діяльності встановлено, що документів, які надають право на виконання будівельних робіт на АДРЕСА_12 не зареєстровано.

Підставою для проведення позапланової перевірки став лист Державної інспекції архітектури та містобудування України 6573/02/13-24 від 23.10.2024, яким направлено за належністю на адресу Інспекції колективну заяву мешканців житлового комплексу «Тіфані» по АДРЕСА_2 від 11.10.2024 за № б/н (вх. ДІАМ № Ко/2993/08-24 від 11.10.2024) для розгляду в межах повноважень та надання відповіді заявнику.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Абзацом 3 вищезгаданої статті державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно абзаців 5, 6 цієї ж статті позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед інших, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 71 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, з метою розгляду отриманих звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - звернення) при органі державного архітектурно-будівельного контролю утворюється комісія щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності (далі - комісія). Комісія здійснює колегіальний розгляд звернень фізичних чи юридичних осіб. Керівник органу державного архітектурно-будівельного контролю затверджує склад комісії та визначає її чисельність.

Абзацом 6 вищезгаданого пункту Порядку встановлено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю не пізніше ніж за чотири дні до дня розгляду заяви повідомляє заявнику та замовнику про час і місце засідання Комісії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті зазначеного органу та додатково телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у зверненні) або з використанням електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у зверненні, доданих до нього документах).

На виконання вищезгаданої норми, 25.10.2024 Інспекцією було розміщено оголошення на офіційному веб-сайті Львівської міської ради www.city-adm.lviv.ua про розгляд колективної заяви мешканців будинку АДРЕСА_2 від 09.10.2024, яка скерована листом ДІАМ, який зареєстрований в СЕД Львівської міської ради від 23.10.2024 №1.4-37270-0006, 30.10.2024 о 10 год. 40 хв. Таким чином, на офіційному сайті було розміщено оголошення про проведення засідання згідно тої інформації, яка була надана заявниками при подачі звернення.

30.10.2024 Комісією Інспекції створеної відповідно до наказу начальника Інспекції від 17.11.2022 №35 (зі змінами) з розгляду звернень фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності було розглянуто вищезгадане колективне звернення. Під час проведення комісії, заявниками надано пояснення що власниками квартири АДРЕСА_4 самовільно здійснюється реконструкція квартири шляхом вибиття у зовнішній несучій стіні дверного отвору на дах суміжного будинку, що спричинило пошкодження несучої конструкції будинку, покрівлі даху та несе загрозу обвалу будинку. Вказане підтверджується фотофіксацією, яка надана ініціаторами звернення.

В Реєстрі будівельної діяльності відсутні документи, які надають право суб`єктам містобудування на виконання вищевказаних будівельних робіт. Однак, Комісією встановлено, що вказана самочинна реконструкція проводиться у багатоквартирному житловому будинку, який 07.07.2023 прийнятий в експлуатацію на підставі видачі Державною інспекцією архітектури та містобудування України сертифікату про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів на об`єкт: «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудованими громадськими приміщеннями та підземним паркінгом на АДРЕСА_5 », клас наслідків СС3. Відповідно до абз. 4 п. 7 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом надання (отримання, реєстрації), повернення (відмови у видачі) чи анулювання (скасування реєстрації) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів: центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, розташованих за межами населених пунктів і на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), розташованих у межах сіл, селищ та міст (крім міст, які є адміністративними центрами областей, міст з чисельністю населення понад 50 тисяч, міст Києва та Севастополя), а також щодо всіх об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3), розташованих у межах населених пунктів.

Враховуючи вищенаведене, комісією вирішено скерувати колективну заяву мешканців будинку по АДРЕСА_2 від 09.10.2024, яка скерована в Інспекцію листом Державної інспекції архітектури та містобудування України від 23.10.2024 за №6573/02/13-24, який зареєстрований у СЕД Львівської міської ради за №1.4-37270-0006 від 23.10.2024 у Державну інспекцію архітектури та містобудування України для вжиття заходів реагування в межах повноважень. Вказане рішення на виконання абз. 11 пункту 71 вищезгаданого Порядку оформлено відповідним висновком №2 від 30.10.2024, який разом з додатками та колективним зверненням скеровано листом Інспекції, зареєстрованим у СЕД ЛМР за № 0006-вих-161832 від 11.11.2024, до ДІАМ. Листом ДІАМ № 7433/02/13-24 від 26.11.2024 (зареєстрованому у СЕД ЛМР за № 1.9-41225-0006 від 27.11.2024) повернуто лист Інспекції №0006-вих-161832 від 11.11.2024 за належністю та проінформовано Інспекцію, що положеннями частини третьої статті 32 Закону передбачено, що клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови). Водночас частиною восьмою статті 32 Закону визначено, що під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Згідно з пунктом 4.3 ДСТУ 8855:2019 «Визначення класу наслідків (відповідальності)» клас наслідків (відповідальності) може бути визначено для частини (відокремленої частини) об`єкта. Окрім того, виконання будівельних робіт на даху багатоквартирного будинку не потребує відселення його мешканців.

Враховуючи вищенаведене, звернення підлягало розгляду Комісією у порядку визначеному п. 71 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Позиція Верховного Суду, яку викладено у постанові від 29.09.2023 у справі №420/21344/21, на яку покликається позивач, не є релевантною до цього позову, оскільки у справі, яку досліджував Верховний Суд, комісією УДАБК Одеської міської ради звернення заявника було залишено без розгляду на підставі абзацу 10 п. 71 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553. У випадку ж з розглядом звернення Комісією Інспекції мало місце скерування звернення для розгляду згідно з розмежуванням повноважень між Інспекцією та ДІАМ, що по своїй суті не є залишенням звернення без розгляду, а продовженням його розгляду в межах системи органів державного архітектурно-будівельного контролю. Аналогічної позиції Інспекція притримувалась під час розгляду звернення після повернення його від ДІАМ.

06.12.2024 Інспекцією на офіційному веб-сайті Львівської міської ради www.cityadm.lviv.ua було розміщене оголошення про проведення засідання Комісії щодо розгляду колективної заяви мешканців будинку АДРЕСА_2 від 09.10.2024, яка скерована листом ДІАМ, який зареєстрований в СЕД Львівської міської ради від 27.11.2024 №1.9-412250006 та заяви ОСОБА_1 , яка зареєстрована в СЕД Львівської міської ради від 02.12.2024 №3-Г-67967-З-0006 11.12.2024 о 10 год 20 хв за адресою: АДРЕСА_6 .

У відповідності до абзацу 10 пункту 71 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, у разі неявки заявника розгляд заяви переноситься на іншу дату, про що замовник і заявник повідомляються у спосіб, визначений абзацом шостим цього пункту. У разі повторної неявки заява залишається без розгляду.

09.10.2024 заявники не з`явилися на засідання Комісії, у зв`язку з чим, на підставі вищезгаданої норми, розгляд колективної заяви було перенесено.

12.12.2024 Інспекцією у такий ж спосіб було розміщене оголошення про повторне проведення засідання щодо розгляду звернень 18.12.2024 о 10 год 00 хв. Під час проведення Комісії, заявниками було надано пояснення, що власниками квартири АДРЕСА_7 самовільно здійснювалась реконструкція квартири шляхом прибудови із втручанням у зовнішню несучу стіну такого будинку та даху суміжного будинку по АДРЕСА_2 . Вказане було підтверджене фотофіксацією, яка була надана заявниками.

У Реєстрі будівельної діяльності були відсутні документи, які надають право суб`єктам містобудування на виконання вищезгаданих будівельних робіт.

Крім того, на засіданні Комісії було розглянуто заяву ОСОБА_1 від 17.12.2024, у якій позивачем зазначено, що він є власником квартири АДРЕСА_8 (додано витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 01.09.2023), яка має загальну площу 91,5 кв.м. До складу цієї квартири належить тераса загальною площею 13,3 кв.м (надано копію технічного паспорта). Згідно відомостей технічного паспорта на вказану квартиру передбачено безперешкодний вихід/дверний отвір на терасу, яка належить йому на праві приватної власності. Відтак, позивач стверджував, що ним не здійснено жодного отвору зовнішньої несучої стіни на 11-му поверсі 16-ти поверхового будинку. Комісією встановлено, що згідно з проектними рішеннями на об`єкт будівництва «Будівництво багатоквартирного будинку з вбудованими громадськими приміщеннями та підземним паркінгом на АДРЕСА_5 » (сертифікат за № ІУ37) передбачено влаштування тераси з муруванням захисних перил (обгородження) висотою не більше ніж 1.10 см від плити перекриття. Відповідно до п. 3.6 ДБН В.2.2-15:2019 «Житлові будинки. Основні положення» тераса відкрита площадка, що прибудована до будинку, вбудована в нього або вбудованоприбудована, яка не має обмеження за глибиною та може розміщуватись над розташованим нижче поверхом.

Однак, як вбачається з технічного паспорта від 20.07.2023, реєстраційний номер ТІ01:8109-2550-4410-5864, інвентаризаційна справа №287/2023-142 на квартиру АДРЕСА_4 (який долучено позивачем до заяви, що розглядалась) та фотофіксації, всупереч вищевказаним проектним рішенням замовником здійснено прибудову до зазначеної квартири шляхом влаштування окремого приміщення з муруванням стін, влаштування перегородок та встановлення віконного блоку з втручанням у несучі та огороджувальні конструкції будинку по АДРЕСА_10 та даху суміжного будинку (будинку АДРЕСА_11 на генплані). А згідно з технічним паспортом передбачено влаштування тераси, яка у відповідності до проектних рішень повинна бути влаштована шляхом мурування захисних перил (обгородження) висотою не більше ніж 1.10 см від плити перекриття.

Як вбачалось з фотофіксації, вказана прибудова здійснювалась у жовтні 2024 року, а реєстрація права власності згідно з витягу з Державного реєстру речових прав поданого Позивачем на квартиру АДРЕСА_8 проведена ще 01.09.2023, що додатково підтверджує порушення позивачем ч. 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Вказані факти та обставини відображено у висновку Комісії №1 від 18.12.2024, яким рекомендовано Інспекції проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_12 на підставі колективної заяви мешканців будинку по АДРЕСА_2 від 09.10.2024, яка скерована в Інспекцію листом ДІАМ, який зареєстрований в СЕД Львівської міської ради від 27.11.2024 №1.9-412250006, на предмет дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт.

Згаданий вище висновок відповідає вимогам абзацу 13 п. 71 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Також із матеріалів справи вбачається, що проведення перевірки погоджено Наказом Міністерства розвитку громад та територій України «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю» №332 від 25.02.2025, яким наказано Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Львівської міської ради забезпечити в установленому порядку здійснення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю з дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єктах будівництва за адресою: АДРЕСА_12 .

Наказом начальника Інспекції №23-п від 07.03.2025 прийнято рішення провести позапланову перевірку будівельних робіт на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_3 .

На підставі згаданого вище наказу було видано відповідне направлення №23-пп від 07.03.2025 для проведення перевірки з 07.03.2025 по 20.03.2025, з яким було ознайомлено позивача, що підтверджується його підписом на звороті направлення.

Абзацом 7 пункту 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 встановлено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

Інформацію про проведення перевірки на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_3 було розміщено на офіційному веб-сайті Львівської міської ради www.city-adm.lviv.ua у розділі «Міська рада Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю» в рубриці «Здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю на 2025 рік».

Твердження позивача про те, що провідний спеціаліст відділу інспекційної роботи Інспекції ОСОБА_3 перед проведенням позапланової перевірки був зобов`язаний направити або вручити під розписку позивачу відповідне повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкта містобудування із зазначенням дати початку та дати закінчення не пізніше ніж за десять днів до її початку згідно з п. 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, є таким, що не відповідає Порядку, з огляду на те, що перевірка позивача була позаплановою, а не плановою, відтак Інспекція при розміщенні інформації керувалася абзацом 7 пункту 12 Порядку.

10.03.2025 року головним спеціалістом відділу інспекційної роботи Інспекції ОСОБА_3 було здійснено огляд об`єкту будівництва за адресою АДРЕСА_3 . В ході цього огляду було встановлено, що позивачем проведено реконструкцію вищезгаданого об`єкта будівництва шляхом прибудови додаткового приміщення за рахунок частини майданчика тераси квартири, що підтверджується фотофіксацією.

Позивач стверджує, що не здійснював реконструкції квартири, оскільки не змінив загальну площу квартири, не здійснював втручання в елементи несучих і огороджувальних конструкцій як квартири АДРЕСА_13 , так і багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_2 , а також ним не змінено функціональне призначення квартири. Зазначені роботи направлені лише на підтримання експлуатаційних якостей тераси, без мети зміни конструктивних елементів тераси та можуть бути кваліфіковані як роботи з перепланування тераси з влаштуванням навісу. Влаштування навісу, за словами позивача, здійснено в межах геометричних розмірів тераси та без зміни функціонального призначення самої тераси та без влаштування фундаменту.

Вищезгадані твердження позивача спростовуються наступним.

Пунктом 3.46 ДБН В.2.2-15-2019 "Житлові будинки. Основні положення" встановлено, що тераса це відкрита площадка, що прибудована до будинку, вбудована в нього або вбудовано-прибудована, яка не має обмеження за глибиною та може розміщуватися над розташованим нижче поверхом.

У відповідності до п. 3.21 цих ДБН реконструкція це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (загальна площа, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня, доступність для маломобільних груп населення.

Позивачем було змінено геометричні розміри тераси та функціональне призначення частини майданчика тераси. А саме здійснено прибудову до зазначеної квартири шляхом влаштування окремого приміщення з муруванням стін, влаштування перегородок та встановлення віконного блоку з втручанням у несучі та огороджувальні конструкції будинку по АДРЕСА_10 та даху суміжного будинку, що підтверджується фотодоказами, долученими до матеріалів справи. Ці дії призвели до втрати частиною тераси характеристики «відкрита площадка». Таким чином, частина майданчика тераси змінила своє функціональне призначення, оскільки перестала бути терасою, як «відкритою площадкою», у розумінні пункту 3.46 ДБН В.2.2-15-2019.

Твердження позивача про те, що згідно п. 1 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №406 від 07.06.2017 не потребують документів, що дають право на їх виконання роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користуванн, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, є неправдивим, оскільки позивачем здійснено: втручання в огороджувальну конструкцію зовнішньої стіни будинку по АДРЕСА_15 на генплані); втручання в горизонтальну огороджувальну конструкцію (дах) суміжного будинку (будинок АДРЕСА_16 на генплані).

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) під час розгляду справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Частиною 1 ст. 71 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

За змістом статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, Кодекс адміністративного судочинства України передбачає не лише обов`язок суб`єкта владних повноважень (відповідача у справі) щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності (ч. 2 ст. 77 КАС України), але й обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення (ч. 1 ст. 77 КАС України), що також зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2020 року у справі № 520/2261/19.

Проаналізувавши зміст оскаржуваної постанови про накладення адміністративного стягнення, суд доходить висновку, що така складена відповідно до вимог чинного законодавства.

Відповідно до ст. 101 КАС України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи. Суд має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Якщо під час підготовки висновку експерт встановить обставини, що мають значення для справи, з приводу яких йому не були поставлені питання, він має право включити до висновку свої міркування про ці обставини.

Згідно ст. 104 КАС України, учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертних досліджень та складення висновків експерта за результатами проведеного позасудового експертного дослідження визначається відповідно до законодавства. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має такі самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

Згідно ст. 108 КАС України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні.

Щодо висновку експерта №0/25 від 30.04.2025, складеного на замовлення позивача, суд такий відхиляє, оскільки предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Пунктом 2.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень яку затверджено Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 встановлено, що експерту забороняється вирішувати питання, що виходять за межі кваліфікації судового експерта за відповідною експертною спеціальністю, у тому числі з питань права. Судом враховуються заперечення відповідача щодо висновку експерта, в яких зазначено, що Інспекцією встановлено, що експерт під час дослідження послуговувався законодавством, зокрема державними будівельними нормами (далі - ДБН), які втратили свою чинність. Також експертом не забезпечено здійснення повноти дослідження, у зв`язку з використанням методів досліджень, які, не дають можливість встановити дійсні обставини. Крім того, експертом допущено значну кількість логічних та орфографічних помилок, які викликають сумнів у достатній кваліфікації експерта. Статтею 3 Закону України «Про судову експертизу» встановлено, що судовоекспертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження. У відповідності до пункту 2.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень яку затверджено Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, на експерта покладається обов`язок особисто провести повне дослідження, дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок на поставлені питання, а в разі необхідності роз`яснити його. Методи дослідження обрані експертом жодним чином не дозволяють забезпечити повноту дослідження. Нормативна база, яка використовувалась ним, є, у більшій мірі, застарілою. Більше того, твердження експерта, містять припущення, а не дає ствердної відповіді на поставлене питання.

Із врахуванням наведеного, суд доходить висновку, що вищенаведена постанова винесена відповідно до вимог чинного законодавства, а начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю під час прийняття рішення про наявність факту правопорушення дотримано прав позивача, враховано характер вчиненого правопорушення, особу порушника, майновий стан, ступінь вини, розмір накладеного адміністративного стягнення визначено відповідно до ч. 5 ст. 96 КУпАП. Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, на якого покладено обов`язок щодо доказування правомірності прийнятого ним рішення, надав суду належні і допустимі докази, що свідчать про правомірність винесення оскаржуваної постанови в справі про адміністративні правопорушення, а тому суд відповідно до приписів ч. 3 статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України вважає, що вищезгадану постанову про накладення адміністративного стягнення слід залишити без змін, а позовну заяву - без задоволення.

Відповідно до статті 139 КАС України, понесені позивачем судові витрати відшкодовуються за рахунок відповідача пропорційно до задоволених позовних вимог, а оскільки у позові відмовлено, тому такі судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст. ст. 2, 5-10, 73-77, 90, 134, 139, 241-246, 271, 272, 286 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (ІПН: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Павлишина Т.І. (адреса: 79034, м. Львів, вул. Угорська, 7-А), Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю (, адреса: 79034, м. Львів, вул. Угорська, 7-А) про скасування постанови про адміністративне правопорушення, - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Галицький районний суд м. Львова шляхом подачі протягом десяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 22 липня 2025 року.

Суддя: Романюк В.Ф.