Справа № 826/3451/17
Суддя: Г.П. КАЗАНЧУК
Дата ухвалення: 2025-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

21 липня 2025 року м. Кропивницький Справа № 826/3451/17

провадження № 2-іс/340/61/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої-судді Казанчук Г.П., при секретарі судового засідання Бакшеєвій М.В.

за участю позивача - ОСОБА_1

представника Кабінету Міністрів України - Кобилат Н.М.

розглядаючи у підготовчому судовому засіданні клопотання про залишення позову без розгляду та вирішення питання про закриття підготовчого судового засідання по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Комісії з проведення конкурсу на зайняття посад Директора Державного бюро розслідувань, його заступників, директорів територіальних органів та керівників підрозділів центрального апарату Державного бюро розслідувань, Президента України, Верховної Ради України і Кабінету Міністрів України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язати вчинити дії, -

УСТАНОВИВ:

У провадженні Кіровоградського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа № 826/3451/17 (провадження № 2-іс/340/61/25) за позовною заявою ОСОБА_1 до Комісії з проведення конкурсу на зайняття посад Директора Державного бюро розслідувань, його заступників, директорів територіальних органів та керівників підрозділів центрального апарату Державного бюро розслідувань, третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Президента України, Верховну Раду України і Кабінет Міністрів України, відповідно до якої, з урахуванням уточнення позивних вимог, який просив суд:

- визнати незаконним та скасувати Рішення Конкурсної комісії про недопущення ОСОБА_1 до участі у наступних етапах конкурсу на посаду Голови Державного бюро розслідувань за результатами проведених співбесід, ухвалене Конкурсною комісією на засіданні 05 грудня 2016 року (згідно з протоколом засідання Конкурсної комісії від 05 грудня 2016 року № 30);

- покласти на Конкурсну комісію (відповідача) обов`язок відшкодувати понесені позивачем судові витрати.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04.04.2025 року адміністративну справу №826/3451/17 прийнято до провадження суддею Казанчук Г.П.

Також ухвалою від 04.04.2025 суддя залишила без руху позовну заяву та встановила десятиденний строк для усунення її недоліків. Недоліки позовної заяви усунуто.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 05.05.2025 року розгляд справи вирішено розпочати спочатку. Залучено до участі в даній справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Президента України, Верховну Раду України і Кабінет Міністрів України. Розгляд справи провести за правилами загального позовного провадження. Призначене підготовче засідання на 27 травня 2025 року об 10 год 00 хв.

У підготовчому судовому засіданні 27.05.2025 року винесено ухвалу, якою залучено до участі у даній справі в якості відповідачів - Верховну Раду України, Кабінет Міністрів України та Президента України; Встановлено процесуальні строки на подання заяв по суті справ.

Суддею, з метою надання доступу до правосуддя усім учасникам справи, ухвалою від 16.06.2025 року вирішено забезпечити участь представника Верховної Ради України в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 19.06.2025 року клопотання та відзив на позов, підписаний Лаптієвим А.М. повернуті без розгляду та оголошено перерву до 15.05.2025 року.

08.07.2025 року до суду надійшов відзив представника Верховної Ради України та клопотання про залишення позову без розгляду. Вказане клопотання обґрунтоване тим, що після заміни суб`єктного складу учасників справи, вказаний позов в частині відповідачів Верховної Ради України та Президента України, не підсудний Кіровоградському окружному адміністративному суду. Оскільки роз`єднати позовні вимоги не можливо, тому представник Верховної Ради України вказує на необхідність повернення позовної заяви на підставі порушення правил об`єднання позовних вимог.

15.07.2025 року до участі в справі представник Верховної Ради України не підключився.

Відповідно до частини 1 статті 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд вирішив проводити розгляд справи за наявною явкою.

Під час розгляду клопотання про залишення позову без розгляду, судом поставлене питання щодо можливості закриття підготовчого судового засіданні, та відповідно вирішити на стадії ухвалення судового рішення ці два питання, перше - заявлене клопотання, друге - закриття підготовчого судового засідання.

Позивач заперечив щодо клопотання Верховної Ради України в частині залишення позову без розгляду, вказавши, що КАС України дійсно не передбачає процесуальну ситуацію, яка наразі існує, з огляду на відсутності Комісії, а тому вказав про можливість розгляду цієї справи саме Кіровоградським окружним адміністративним судом. Крім того, позивач зазначив, що він не вчиняв жодних дій, які б могли бути наслідком застосування статті 169 КАС України, а саме повернення його позову.

Також позивач зазначив про можливість закриття підготовчого судового засідання, з призначенням справи до розгляду по суті.

Представник Кабінету Міністрів України в судовому засіданні підтримала заявлене клопотання про залишення позову без розгляду.

В судовому засіданні, суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення, оголошення якого відкладено до 31.07.2025 року.

Досліджуючи зміст клопотання про залишення позову без розгляду, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 4 статті 22 КАС України Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи за позовом про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Рахункової палати, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, рішень, дій чи бездіяльності органів, які обирають (призначають), звільняють членів Вищої ради правосуддя, щодо питань обрання (призначення) на посади членів Вищої ради правосуддя, звільнення їх з таких посад, оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів призначення суддів Конституційного Суду України у процесі конкурсного відбору кандидатів на посаду судді Конституційного Суду України, а також Дорадчої групи експертів щодо оцінювання таких кандидатів на посаду судді Конституційного Суду України, бездіяльності Кабінету Міністрів України щодо невнесення до Верховної Ради України законопроекту на виконання (реалізацію) рішення Українського народу про підтримку питання загальнодержавного значення на всеукраїнському референдумі за народною ініціативою.

За правовою конструкцією наведеної норми, беззаперечним є обов`язок суду передати на розгляд Верховного Суду спору саме щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, натомість ні акти, дії чи бездіяльності Верховної Ради України не є предметом спору в даній справі.

Водночас, предметом даної справи є здійснення перевірки щодо законності та справедливості Рішення Конкурсної комісії про недопущення ОСОБА_1 до участі у наступних етапах конкурсу на посаду Голови Державного бюро розслідувань за результатами проведених співбесід, ухвалене Конкурсною комісією на засіданні 05 грудня 2016 року (згідно з протоколом засідання Конкурсної комісії від 05 грудня 2016 року № 30).

Залучення Верховної Ради України та Президента України, як осіб, як утворили склад Комісії пов`язане саме з вибуттям із юридичної площини цієї Комісії. При цьому, вибуття суб`єкта владних повноважень із правовідносин, законність яких оскаржує позивач, жодним чином не може бути поставлено в залежність від можливості судового захисту особи.

Суд, насамперед, керується статтею 55 Конституції України, як нормою прямої дії, якою кожному гарантоване право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Позивач, звертаючись у 2017 році до суду за захистом свого, як він вважає, порушеного права, не міг передбачити на такий тривалий розгляд справи в судах, під час яких фактично вибуде Комісія, відбудеться передача справи на розгляд іншому суду через ліквідацію ОАС м. Києва тощо.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України (другий сенат) від 18 червня 2020 року № 5-р(ІІ)/2020 принцип верховенства права (правовладдя) вимагає суддівської дії у ситуаціях, коли співіснують суперечливі норми одного ієрархічного рівня. У таких ситуаціях до судів різних видів юрисдикції висунуто вимогу застосовувати класичні для юридичної практики формули (принципи): «закон пізніший має перевагу над давнішим» (lex posterior derogat priori); «закон спеціальний має перевагу над загальним» (lex specialis derogat generali); «закон загальний пізніший не має переваги над спеціальним давнішим» (lex posterior generalis non derogat priori speciali). Якщо суд не застосовує цих формул (принципів) за обставин, що вимагають від нього їх застосування, то принцип верховенства права (правовладдя) втрачає свою дієвість.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина перша статті 2 КАС України).

Відповідно до пунктів 1, 2 частини першої статті 4 КАС України адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку з виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 15.05.2025 року по справі № 990/29/25 зазначила, що положення частини 1 статті 2, пункту 2 частини першої статті 4, статей 5, 19 та частини 1 статті 266 КАС України слід розуміти так, що в порядку адміністративного судочинства до Верховного Суду як суду першої інстанції можуть оскаржуватися тільки ті правові акти, дії чи бездіяльність, зокрема, Президента України та ВРУ, які прийнято / вчинено / допущено у правовідносинах, у яких Президент України чи ВРУ реалізує свої владні (управлінські) функції / повноваження.

Безумовно, що законодавець при прийнятті КАС України, не міг передбачити усіх процесуальних казусів, які можуть виникнути в суспільних відносинах, зокрема у цій справі, Президентом Україна та ВРУ не приймались рішення, реалізуючи свої владні (управлінські) функції. Водночас, задля можливості реалізації права позивача на судовий захист, який гарантований статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд вважає, що вказаний спір може бути розглянутий саме Кіровоградський окружним адміністративним судом, оскільки предмет спору не змінився від зміни суб`єктного складу учасників справи.

Крім того, суд наголошує, що саме судом змінений суб`єктний склад учасників даної справи, натомість повернення позовної заяви з підстав порушення правил об`єднання позовних вимог, в даному випадку, матиме створення перешкод щодо доступу до правосуддя. Тобто, до позивача не можуть бути застосовані негативні наслідки через процесуальні рішення суду.

У клопотанні про залишення позовної заяви без розгляду представник Верховної Ради України покликається і на норми КАС України, і на Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, а також на судові рішення Європейського Суду з прав людини, вказуючи, що неможливість відновити порушене право позивача через завершення процедури конкурсного відбору, має наслідком залишення позову без розгляду.

Перш за все, суд звертає увагу, що усі наведені види норм права, прийняті перш за все, на надання судового захисту прав та свобод саме людини, а не державного органу. Відмова у судовому доступі до суду безумовно може бути розцінена як порушення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що у правовому суспільстві є неприпустимим.

Більш того, у постанові Верховного Суду від 12.01.2021 року по цій справі, скасовуючи рішення і направляючи справу на розгляд суду першої інстанції був обізнаний із процедурою завершення конкурсу, натомість з цих підстав та неможливості відновити порушене право, не відмовив у задоволенні позову по суті.

У правовій державі не може існувати ситуації, коли після припинення роботи Комісії, яку утворено для реалізації владних управлінських функцій, буде відмовлено у судовому захисті сторони, яка, як в даній справі, своєчасно звернулась до суду. Оскільки, в такому випадку право на захист буде ілюзорним, а реальним.

Отже, наведені представником Верховної Ради України доводи відхиляються судом, з огляду на те, що надання правової оцінки можливості відновлення порушеного права позивача, можливе через призму встановлення факту порушення його права, але на стадії підготовчого судового засіданні, вказаний висновок є передчасним.

У зв`язку із вказаним, у задоволенні клопотання представника Верховної Ради України слід відмовити.

Стосовно питання про закриття підготовчого провадження, суд зазначає таке.

Згідно з пункту 3 частини 2 статті 183 КАС України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного та беручи до уваги виконання завдань підготовчого провадження, суд вважає за необхідне закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Керуючись статтями 9, 173-183, 243, 248, 256 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Верховної Ради України про залишення позову без розгляду.

Закрити підготовче провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Комісії з проведення конкурсу на зайняття посад Директора Державного бюро розслідувань, його заступників, директорів територіальних органів та керівників підрозділів центрального апарату Державного бюро розслідувань, Президента України, Верховної Ради України і Кабінету Міністрів України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язати вчинити дії.

Справу призначити до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 19 серпня 2025 року о 10 год 00 хв, яке провести в приміщенні Кіровоградського окружного адміністративного суду за адресою: м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 40, 6 поверх в залі судового засідання №6.

Копію ухвали суду надіслати учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. КАЗАНЧУК