Справа № 400/11634/24
Суддя: Біоносенко В. В.
Дата ухвалення: 2025-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2025 р. № 400/11634/24
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі судді Біоносенка В.В., розглянув у порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін, відповідно до процедури передбаченої ст.262 КАС України, адміністративну справу,

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Аграйс-Плюс, вул. Ігоря Бедзая, 85, кв. 33, м. Миколаїв, 54055,
доГоловного управління ДПС у Миколаївській області, вул. Героїв Рятувальників, 6, м. Миколаїв, 54005, Державної податкової служби України, пл. Львівська, 8, м. Київ,04053,
провизнання протиправним та скасування рішення від 29.10.2024 №14091 та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Аграйс-Плюс" звернулось до адміністративного суду з позовом про : 1) визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління ДПС у Миколаївській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 29.10.2024 №14091; 2) зобов`язання Головного управління ДПС у Миколаївській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Аграйс-Плюс» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку; зобов`язання Головного управління ДПС у Миколаївській області зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні, складені Товариством з обмеженою відповідальністю «Аграйс-Плюс» 15.08.2024 №1 на загальну суму 1 553 762,56грн. в т.ч. ПДВ - 258 960,43грн. та 02.09.2024 № 1 на загальну суму 105 868,80 грн. в т.ч. ПДВ - 17 664,80грн.

Свої позовні вимоги товариство обґрунтувало тим, що рішенням Комісії від 29.10.2024 №14091 ТОВ "Аграйс- Плюс" було визнано таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. При цьому, контролюючим органом зазначив у рішенні, що наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності та встановлено, що по платнику наявні наступні коди податкової інформації: код « 03» визначає ризик - відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній / розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності; Згідно з даними баз ДПСУ станом на 12.09.2024 по платнику відсутня інформація щодо наявності об`єктів оподаткування, звітність форми 20 01111 не надана. код « 11» визначає ризик - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності; Згідно з наданою платником звітністю залишок від`ємного значення відповідно до декларації з ПДВ за липень 2024 складає 28,8 тис. грн. Станом на 12.09.2024 сума ліміту складає 322,6 тис. грн, поповнення СЕА ПДВ у 2024р. - 32 тис. грн. 22.10.2024 підприємством надано повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку. Однак, Комісією 29.10.2024 прийнято рішення щодо доцільності перебування позивача у переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Позивач звертався до відповідача щодо виключення позивача з реєстру ризикових суб`єктів господарювання та зареєстрації податкових накладних, реєстрація яких була зупинена - від 15.08.2024 №1, від 02.09.2024 №1. Позивач наголошує про правомірність своєї діяльності та підтверджує вказане витягом з ЄДР від 10.10.2024, в якому зазначено повні данні позивача, наявність засновника та керівника ОСОБА_1 , що підтверджено паспортом громадянина України, наказом №1-к від 20.07.2023, карткою фізичної особи - платника податків; наявність у позивача відкритих рахунків, що підтверджено довідкою банку; позивач є платником ПДВ з 01.08.2023, що підтверджено витягом з Реєстру платників ПДВ; основні види діяльності позивача в межах яких здійснюється реалізація продукції різного типу, здебільшого призначена для забезпечення циклу вирощування сільськогосподарських культур та наводить перелік основних постачальників товарів, робіт, послуг, а також основних покупців, що підтверджено первинними документами бухгалтерського обліку (зазначені в додатку як договори, рахунки, тощо); наявність трудових ресурсів, що підтверджено штатним розписом на 2024; наявність матеріально-технічної бази, що підтверджено договором користування нерухомим майном від 01.08.2023, договором оренди нежитлового приміщення від 01.04.2023, договором позички транспортного засобу від 06.09.2023, повідомленнями про об`єкти оподаткування від 04.10.2024, від 16.10.2024; відсутність податкового боргу; принцип прозорості ведення господарської діяльності; - заблоковану податкову накладну №1 від 15.08.2024 - за результатами господарської діяльності товариства (позивача) з реалізації продукції виробника, як стимулювання збільшення об`ємів реалізації продукції (товарів), придбаних у виробника ТОВ «Рійк Цваан Україна» (), дослідженням щодо необхідності на ринку України того чи іншого з товарів виробника, позивач отримав відповідну винагороду, яка передбачена домовленостями між сторонами за договором від 31.07.2023, яка відноситься до категорії послуг за кодом ДКПП 73.20. Операції проведені між сторонами є реальними, вчинені у відповідності до законодавства України. 31.07.2023 між позивачем та ТОВ «Рійк Цваан Україна» укладено договір щодо поставки товарів власного виробництва та визначено за окремими умовами додаткової угоди №1 від 23.08.2023, що продавець виплачує покупцю (позивачу) винагороду за обсяг фактично придбаних товарів у період з липня 2023 до 30.06.2024, що є винагородою за досягнення певних економічних показників та спрямована на стимулювання збуту товарів. За результатами господарської діяльності були підписані акт звіряння взаєморозрахунків за період липень 2023 30.06.2024, акт від 15.08.2024 на суму винагороди 1 553 762,56 грн., яка була сплачена на користь позивача 15.08.2024 та 16.08.2024, що узгоджується з положеннями договору та додаткової угоди зазначених вище. Послуги, надані ТОВ «Аграйс - Плюс» компанії ТОВ «Рійк Цваан Україна» за зупиненою податковою накладною не є матеріальним активам, а результатом наданих послуг - дослідження ринку збуту продукції виробництва ТОВ «Рійк Цваан Україна» придбаною ТОВ «Аграйс-Плюс» та реалізовано кінцевому покупцю, що унеможливлює визначення залишків товарів придбаних у попередніх періодах, а визначається лише на момент фактичного надання послуги, за відповідним актом наданих послуг на умовах додаткової угоди №1 до договору. Операції за якими були проведені дослідження, за результатам якого була сплачена винагорода, є реальні та відповідають дійсності. На підтвердження викладеного вище позивачем було додано копії всіх необхідних документів

Відповідач позов не визнав, просив відмовити у його задоволенні. В обгрунтування своєї позиції вказав на те, що, після набрання чинності змін до Порядку № 520, саме у повідомленні (додаток 2 до Порядку№520), міститься пропозиція щодо надання платником податку конкретних документів, що є достатнім для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкових накладних. На момент винесення оскаржуваного рішення про відмову в реєстрації податкової накладної, позивач не виконав вимоги Податкового Кодексу України та Порядку №520 щодо підтвердження правомірності формування та подання податкових накладних і саме з цих підстав відповідач відмовив в реєстрації податкової накладної.

04.07.2025 року позивач надав до суду відповідь на відзив, в якому наведенні аргументи відповідача у відзиві не визнає, вказує, що відповідач жодним чином не розкриває суть податкової інформації та не надає конкретні докази наявності такої у відповідачів, що слугували підставою для прийняття протиправного рішення від 12.09.2024 № 12570, а потім рішення від 29.10.2024 №14091.На доводи відповідача,що позивачем не підтверджено правомірність формування та подання податкових накладних фактично свідчить про перевірку платника податку з боку відповідача 1, що виходить за межі повноважень комісії відповідача1. Позивачем були здійсненні всі необхідні заходи в рамках податкового законодавства, для реєстрації податкових накладних № 1 від 15.08.2024 та від 02.09.2024 за реальними господарськими операціями, однак рішенням №2 відповідач 1, фактично заблокував таку можливість, просить позов задовольнити.

Суд розглянув справу 21.07.2025 в порядку письмового провадження без проведення судового засідання, відповідно до ст. 262 КАС України.

Дослідив матеріали справи, суд встановив наступне.

ТОВ"Аграйс-Плюс", код 45059819, юридична адреса: 54055, м. Миколаїв. Заводський район, вул.Чкалова, буд 85, кв.33.Дата реєстрації в ДПІ 23.06.2023 Стан, назва стану 0 платник податків за основним місцем обліку. Статутний фонд- 100000. Назва кведу - Оптова торгівля хімічними продуктами. Кількість трудових ресурсів 3 особи Наявність об`єктів оподаткування. Звітність не надано. прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. Фактичний вид діяльності платника, відповідно до даних ЄРПН - оптова торгівля ЗЗР, добривами та зерновими. Обсяг реалізації з податку на додану вартість за 2024 рік складає 37 344,2 тис. грн, навантаження - 0,09%.

За результатами проведеного аналізу фінансово-господарської діяльності по платнику наявне накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності місць їх зберігання, встановлено відсутність необхідних умов та обсягів матеріальних ресурсів для проведення господарської діяльності в значних обсягах. Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (із змінами і доповненнями) затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок).

Відповідно до п.6 Порядку у разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до п.8 додатку 1 до Порядку підставою для внесення платника до переліку ризикових платників є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній / розрахунку коригування. Наказом ДПС України від 11.01.2023 № 17 затверджено довідник кодів податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Відповідно до довідника, по платнику наявні наступні коди податкової інформації: код « 03» визначає ризик - відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній / розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітностію.

Згідно з даними баз ДПСУ станом на 12.09.2024 по платнику відсутня інформація щодо наявності об`єктів оподаткування, звітність форми 20 01111 не надана, код « 11» визначає ризик - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності; Згідно з наданою платником звітністю залишок від`ємного значення відповідно до декларації з ПДВ за липень 2024 складає 28,8 тис. грн.

Станом на 12.09.2024 сума ліміту складає 322,6 тис. грн, поповнення СЕА ПДВ у 2024р. - 32 тис. грн. 22.10.2024 підприємством надано повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією 29.10.2024 прийнято рішення щодо доцільності перебування відповідного суб`єкта господарювання у переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Не погоджуючись з вказаними рішеннями, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, уповноваженої платником особи відповідно до вимог Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/ послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/ послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді. Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відповідно до п.2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою КМУ №1246 від 29.12.2019 (далі - Порядок), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації. Згідно з п.12 Порядку, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема: дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктом 201.10 статті 201 та пунктом 97 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Відповідно до п.13 Порядку, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України. Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165.

Пунктами 5-7 Порядку №1165 встановлено, що платник податку, яким складено та/ або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подану податкову накладну/розрахунок коригування, для реєстрації в Реєстрі відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/ невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація , за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/ розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/ або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути : договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/ невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4). У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність .

У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку. У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/ розрахунку коригування (крім податкової накладної/розрахунку коригування, у яких відображена операція з вивезення за межі митної території України товарів, до яких застосовується режим експортного забезпечення відповідно до вимог статті 19-2 Закону України "Прозовнішньоекономічну діяльність") встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Згідно з пунктом 11 Порядку у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів відповідно до Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Мінфіну від 12 грудня 2019 р. № 520.

В силу пунктів 25, 26 Порядку: комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку; комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном. Засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду. Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. Протокол підписується головою комісії контролюючого органу (у разі його відсутності заступником),заступником голови, секретарем та членами комісії, які брали участь у засіданні. Ведення обліку матеріалів щодо роботи комісії контролюючого органу здійснюється секретарем такої комісії (п.40 Порядку).

Згідно з п.44 Порядку, комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні). У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення (п.46 Порядку). Додатками №1 та №3 до Порядку визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно. Додатком №1 до Порядку встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема, у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Додатком №3 до Порядку визначено критерії ризиковості здійснення операцій, відповідно до пункту 1 якого з-поміж критеріїв визначено, що обсяг постачання товару/послуги згідно з кодом УКТЗЕД/Державного класифікатора продукції та послуг/умовним кодом такого товару, зазначений у податковій накладній/ розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/ зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування (зокрема обсягом постачання за операціями з вивезення за межі митної території України товарів, до яких застосовується режим експортного забезпечення відповідно до вимог статті 19-2 Закону України "Про зовнішньоекономічну діяльність"), зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі за відсутності такого товару/послуги згідно з кодом УКТЗЕД/ Державного класифікатора продукції та послуг/ умовного коду товару у врахованій таблиці даних платника податку. Наказом Міністерства фінансів України № 520 від 12.12.2019, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за №1245/34216, затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок №520), який визначає механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до п. 201.16 ст.201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п.п. 2-4 Поряду №520 прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня). Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до п. 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної /розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому ст.42 Кодексу. У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі. Пунктом 5 Порядку №520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування,навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Приписами п.п. 6, 7 Порядку № 520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у п. 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/ розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Згідно з п.п. 9 - 11 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня. Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку. Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до п. 5 цього Порядку; та/ або надання платником податку копій документів, складених/ оформлених із порушенням законодавства. Відповідно до п.п. 25 - 26 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/ невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних /розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном. Згідно п.п. 42, 44 - 46 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної рішення, прийняті комісіями контролюючих органів, підлягають реєстрації засобами інформаційних систем ДПС.

Законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Суд вказує, що вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної /розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування. Встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання Позивачем/Товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/ розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Прийняття відповідачем Рішення №1 та Рішення №2 мало б відбуватись виключно в контексті розгляду відповідачем питань пов`язаних з реєстрацією/ блокуванням вказаних вище податкових накладних позивача.

З змісту Рішення №1 вбачається, що комісією регіонального рівня прийнято Рішення про відповідність платника критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання 15.08.2024 та 02.09.2024 податкових накладних для реєстрації за № 1, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу таких накладних, а прийнято у зв`язку з отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності/виявленням обставин, в період здійснення платником податку господарської операції постачання з 16.03.2024 по 12.09.2024, з платником податку (податковий номер 45059819), тобто за інших умов, а не за наслідками подання вказаних податкових накладних для реєстрації.

Судом встановлено, що в рядку таблиці «податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції» абзацу «Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку» Рішення №1 зазначено 45059819, що належить саме позивачу, а не його контрагентам (за податковою накладною №1 від 15.08.2024 ТОВ «Рійк Цваан Україна» податковий номер 30517557, податковою накладною №1 від 02.09.2024 ТОВ «Інвест Південь» податковий номер 43365077).

Отже, попри подання позивачем на реєстрацію саме цих податкових накладних в межах договірних відносин/ умов з контрагентами відповідач фактично досліджував відносини позивача самим з собою і прийшов до висновків щодо ризиковості позивача, а не відносини позивача з контрагентами.

Рішення № 1 не містить посилань на документи надані платником податків (позивачем), як і відсутні посилання на документи які не надані платником податків, що свідчить про прийняття Рішення без врахування вказаних вище документів і лише на підставі інформації самого відповідача.

Це додатково свідчить про безпідставність посилання в Рішенні на коди податкової інформації, яка була підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме: 03, 11, що виключають п.8 Критеріїв ризиковості платника податку за господарськими операціями, що не були предметом реєстрації податкової накладної №1 від 15.08.2024 та №1 від 02.09.2024 реєстрацію яких зупинено та віднесено позивача до ризикових. Рішення №1 не містить мотивів та обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. Ті ж самі аргументи протиправності відносяться і до Рішення № 2, оскільки воно містить аналогічний зміст раніше прийнятого відповідачем Рішення №1. Попри те, що в силу приписів абзацу п.6 Порядку 1165 відповідно Рішення №1, з урахуванням прийняття відповідачем Рішення №2, втратило чинність це не звільняє відповідача доводити його правомірність, бо є наслідком прийняття Рішення № 2.

Суд бере до уваги, що позивач додавав копії 55 документів, які підтверджують підстави здійснення господарських операції, їх суть та фактичні обставини, особливо в контексті зупинених податкових накладних поданих на реєстрацію. В Рішенні № 2 зазначено код платника податку 45059819, що належить саме позивачу, а не його контрагентам, зазначення періоду здійснення платником податку господарської операції постачання з 16.03.2024 по 12.09.2024. Відмінність Рішення №2 від Рішення №1 полягає в тому, що комісія відповідача з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів прийняла рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку зазначивши в розділі «Ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку», що в наданому платником повідомленні про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості відсутня інформація яка спростовує здійснення платником ризикових операцій. Рішення №1 та Рішення №2 не містять взагалі з довідника необхідний перелік документів, що мають надаватись платником податку аби усунути сумніви відповідача у здійснених позивачем господарських операцій.

Позивач надав вичерпний перелік первісних документів та навів свої пояснення з огляду на подані на реєстрацію податкові накладні. Рішення № 2 також є необґрунтованим, оскільки відповідач ретельно не зібрав і не дослідив матеріали, що мають доказове значення для прийняття такого рішення Вказане Рішення не містить посилань на документи які не надані платником податків, що свідчить про його прийняття без врахування вказаних вище документів і лише на підставі інформації самого відповідача. Це додатково свідчить про безпідставність посилання в рішенні на коди податкової інформації, яка була підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме: 03, 11, що виключають п.8 Критеріїв ризиковості платника податку за господарськими операціями, що не були предметом реєстрації податкової накладної № 1 від 15.08.2024 та №1 від 02.09.2024 реєстрацію яких зупинено та віднесено позивача до ризикових.

Рішення № 2 не містить мотивів та обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, хоч відповідач мав змогу вдруге дослідити взаємовідносини позивача зі своїми контрагентами на підставі поданих документів. Мотиви, фактичні обставини за яких приймались Рішення № 1 та Рішення № 2 можливо б було встановити за матеріалами, що надавались комісії на розгляд, а також підтверджений протоколом засідання комісії, однак така інформація у позивача відсутня.

Законодавство не висуває вимоги до платника податків у разі зупинення реєстрації податкової накладної сканувати та надавати на адресу контролюючого органу всю власну бухгалтерію.

Наявні в матеріалах справи документи у повній мірі підтверджують реальність вищевказаних господарських операцій, за наслідками якої складено та направлено для реєстрації податкові накладні.

Згідно з ч. 2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачі не довели правомірності своїх дій, що є підставою для задоволення позову.

Сума сплаченого позивачем судового збору в розмірі 7267,20 грн підлягає відшкодуванню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Також представником позивача заявлено про понесення витрат на професійну правничу допомогу, у розмірі 20 000,00 грн, на підтвердження чого надано докази: договір про надання правової (правничої) допомоги від 11.11.2024, акт приймання - передачі наданих послуг за договором про надання правової допомоги від 12.11.2024 року, квитанції до прибуткового касового ордера № 49/24 та № 54/24.

Частиною 2 ст. 134 КАС України передбачено, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно ч. 5 ст. 134 КАС України, витрати на правничу допомогу мають бути підтверджені належними доказами та бути співмірними із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Аналіз вищезазначених положень КАС України дає підстави вважати, що розмір таких витрат визначається на підставі доказів, підтверджуючих понесені стороною витрати та доказів, що підтверджують відповідність цих витрат фактично виконаній адвокатом роботі.

Положеннями ст.30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Пунктом 3.2 рішення Конституційного Суду України від 30 вересня 2009 року № 23-рп/2009, передбачено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, відзначено у пункті 95 рішення у справі Баришевський проти України (Заява № 71660/11), пункті 80 рішення у справі Двойних проти України (Заява № 72277/01), пункті 88 рішення у справі Меріт проти України (заява № 66561/01), заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Крім того, у пункті 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі Lavents v. Latvia (заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму.

Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципом справедливості як одного з основних елементів принципу верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, зважаючи на складність справи, якість підготовленого документу, витрачений адвокатом час тощо є неспівмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.

При визначенні суми відшкодування судових витрат суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг. Витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені договором про надання правничої допомоги, актами приймання-передачі наданих послуг, платіжними документами про оплату таких послуг, розрахунками таких витрат тощо.

Водночас, при визначенні суми компенсації витрат, понесених на правничу допомогу, суди мають досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категорії складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.

Аналогічні правові позиції, викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 826/1216/16, у постанові Верховного Суду від 05.09.2019 року по справі № 826/841/17 та від 19 вересня 2019 року по справі № 810/2760/17.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Досліджуючи надані представником позивача документи, судом встановлено, що відповідно до розрахунку, загальна вартість наданих адвокатом склала 20 000 грн.

Оцінивши наявні в матеріалах справи докази складу та розміру витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, перевіривши їх розумну необхідність для цієї справи та відповідність наданих послуг видам правової допомоги, визначеним ст. 19, 20 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", суд вважає, що сума, заявлена до відшкодування у розмірі 20 000 грн не є розумною та співмірною, виходячи з предмету розгляду даної справи, виконаних послуг.

Щодо "гонорару успіху" при позитивному для клієнта рішенні, суд враховує правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від 12.05.2020 у справі № 904/4507/18, згідно якої з урахуванням практики ЄСПЛ не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом, зокрема у випадку укладення ними договору, що передбачає сплату адвокату "гонорару успіху", у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність.

Суд вважає, що питання підготовки позову по цій справі не вимагає значних затрат часу та зусиль, оскільки у Єдиному державному реєстрі судових рішень інформації багато інформації щодо ідентичних справ.

З огляду на зазначені мотиви та правові висновки Великої Палати Верховного Суду, задоволення вимоги щодо стягнення додаткової оплати у розмірі 20000,00 грн, у даному конкретному випадку, не відповідатиме принципам пропорційності до предмету спору та справедливості.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про відшкодування на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 5000 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача, оскільки саме такий розмір судових витрат є обґрунтованим та відповідає критерію розумної необхідності таких витрат.

Керуючись ст. 2, 19, 139, 241, 244, 242 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРАЙС-ПЛЮС" (вул. Ігоря Бедзая, 85, кв.33, м. Миколаїв, 54055 ) до Головного управління ДПС у Миколаївській області (вул. Героїв Рятувальників, 6, м. Миколаїв, 54005 ) Державної податкової служби України (пл. Львівська, 8, м. Київ, 04053 ) задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасування рішення комісії Головного управління ДПС у Миколаївській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 29.10.2024 №14091.

3. Зобов`язати Головне управління ДПС у Миколаївській області (54001, м. Миколаїв, вул. Лягіна, 6, ) виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Аграйс-Плюс» (54055, вул. Чкалова, 85, кв.33, м. Миколаїв, ) з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

4.Зобов`язати Головне управління ДПС у Миколаївській області зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні, складені Товариством з обмеженою відповідальністю «Аграйс-Плюс» від 15.08.2024 № 1 на загальну суму 1 553 762,56грн. в т.ч. ПДВ - 258 960,43грн. та від 02.09.2024 №1 на загальну суму 105 868,80грн. в т.ч. ПДВ - 17 664,80грн.

5. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Миколаївській області (вул. Героїв Рятувальників, 6, м. Миколаїв, 54005 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРАЙС-ПЛЮС" (вул. Ігоря Бедзая, 85, кв.33, м. Миколаїв, 54055 ) судові витрати в розмірі 12267,20 грн.

6. Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя В. В. Біоносенко

Рішення складено в повному обсязі 21.07.2025