Справа № 160/34564/24
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2025-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Голобутовського Р.З.
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,
30.12.2024 Головне управління ДПС у Дніпропетровській області (далі - позивач за первісною позовною заявою) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до ОСОБА_1 (далі - відповідач за первісною позовною заявою), в якій просить:
- стягнути податковий борг з платника податків фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до бюджету у сумі 321054,29 грн.
06.01.2025 Дніпропетровським окружним адміністративним судом на виконання вимог ч. 3 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України зроблено запит до Виконавчого комітету Криворізької міської ради щодо отримання інформації про місце проживання (реєстрації) відповідача за первісною позовною заявою.
29.01.2025 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від Виконавчого комітету Криворізької міської ради надійшла відповідь на запит, у якій зазначено, що за відомостями реєстру територіальної громади ОСОБА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 01.03.2011 по теперішній час.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.03.2025 відкрито провадження в адміністративній справі; справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується матеріалами справи.
10.04.2025 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, у якій просить визнати протиправними та скасувати:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.04.2025 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позову.
29.04.2025 судом зареєстровано клопотання про усунення недоліків зустрічного позову.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.05.2025:
- поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду із зустрічною позовною заявою до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень;
- прийнято до розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень;
Справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 20 травня 2025 року о 10:00 год.
В підготовче засідання, призначене на 20.05.2025, представники сторін не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Судом відкладено розгляд справи в підготовчому засіданні на 24.06.2025.
01.05.2025 позивачем за зустрічним позовом долучено до матеріалів справи докази перебування на стаціонарному лікуванні.
15.05.2025 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від представника ОСОБА_1 надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
19.05.2025 представником Головного управління ДПС у Дніпропетровській області подано до суду відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнає та просить суд відмовити в задоволенні зустрічного позову. В обґрунтування правової позиції зазначено, що фізична особа, яка залишається власником об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі зобов`язана сплачувати податок на це майно, навіть якщо фактично не володіє чи не користується ним. Для уникнення податкових зобов`язань необхідно забезпечити внесення змін до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, які відображатимуть фактичний стан прав власності. На теперішній час ОСОБА_1 не звертався до ГУ ДПС з заявою для проведення звірки даних.
27.05.2025 представником ОСОБА_1 подано клопотання про витребування доказів, в якому просить витребувати:
1. З державного підприємства «СЕТАМ» протоколи електронних торгів від 11.05.2016:
- номер лоту 142880 на об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 ;
- номер лоту - 142879 на об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 ;
- номер лоту - 142883 на об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 ;
2. З Жовтоводської міської ради копії документів щодо права власності на об`єкти нерухомого майна за адресами: АДРЕСА_2, НОМЕР_5 та НОМЕР_4 , які подавались Товариством з обмеженою відповідальністю «ТЕХНОМАШІНВЕСТ» на розгляд 23 сесії VIII скликання та 29 сесії VIII скликання Жовтоводської міської ради для прийняття рішень від 27.07.2022 №849-23 (ІІ)/VIII та від 28.06.2023 №1240-29 (ІІ)/VIII.
29.05.2025 представником Головного управління ДПС у Дніпропетровській області подані заперечення на заяву представника ОСОБА_1 про відстрочення виконання майбутнього судового рішення, в обґрунтування яких вказано, що відповідач не виконує рішень судів про стягнення податкового боргу з нього вже понад 10 років і самостійно не погашає податковий борг, який виник у нього ще з 2009 року. Тому, ГУ ДПС вживаються постійно заходи щодо примусового виконання рішень судів щодо відповідача.
02.06.2025 представником ОСОБА_1 подано до суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача за зустрічним позовом та його представника.
В підготовче засідання, призначене на 24.06.2025, прибули представники сторін, підтримали обрані правові позиції.
У задоволенні іншої частини вимог заяви - відмовлено.
- номер лоту 142880 на об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 ;
- номер лоту - 142879 на об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 ;
- номер лоту - 142883 на об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 .
За відсутності заперечень та інших клопотань учасників судового процесу, судом закрито підготовче засідання у справі та ухвалено подальший розгляд справи по суті здійснювати в письмовому провадженні.
Від Жовтоводської міської ради та від Державного підприємства «СЕТАМ» до суду 08.07.2025 надійшли листи, до яких додані документи, витребувані ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.06.2025.
14.07.2025 від представника ОСОБА_1 надійшли додаткові пояснення у справі, у яких викладено позицію, аналогічну зазначеній у зустрічній позовній заяві.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.
ОСОБА_1 перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС у Дніпропетровській області як платник податків.
В інтегрованих картках платника податків ОСОБА_1 обліковується податковий борг на загальну суму 321054,29 грн.
Заборгованість по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплаченого фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості на суму 301182,74 грн виникла на підставі:
Заборгованість по орендній платі з фізичних осіб, яка виникла в результаті несплати платником податків у встановлений термін сум грошових зобов`язань у розмірі 19 871,55 грн виникла внаслідок нарахування пені.
Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_1 не заперечує тієї обставини, що зазначений об`єкт нерухомого майна перебуває у його власності, хоча це майно обтяжене на підставі договорів іпотеки, іпотекодержатель - ПриватБанк, та не використовується ним для здійснення господарської діяльності.
У зв`язку з цим при формуванні вказаних повідомлень-рішень не порушуються права позивача за зустрічним позовом ОСОБА_1 , однак, враховуючи наявність обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення, ним заявлено клопотання про відстрочення виконання можливого судового рішення у вказаній частині.
Також ОСОБА_1 не викладено заперечень стосовно нарахування пені.
З довідки-розрахунку пені по податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування судом встановлено, що ОСОБА_1 подана декларація №506 від 22.02.2018, у зв`язку з наявністю своєчасно несплачених сум грошових зобов`язань ОСОБА_1 нараховано пеню за період з 26.02.2018 по 27.11.2020 на загальну суму 19 871,55 грн.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.
Згідно зі ст. 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства встановлені Податковим кодексом України (також далі по тексту - ПК України).
Згідно з п.54.1 ст.54 Податкового кодексу України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній ) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлену цим Кодексом.
Зі змісту п.46.1 ст.46 Податкового кодексу України видно, що податкова декларація, розрахунок, - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених цим Кодексом) контролюючому органу у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата податкового зобов`язання, чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку.
Відповідно до п.п.36.1-36.3 ст.36 Податкового кодексу України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та боргу в порядку і строки, визначені цим Кодексом. Податковий обов`язок є безумовним і першочерговим стосовно інших неподаткових обов`язків платника податків, крім випадків, передбачених законом.
Пунктом 16.1 ст. 16 ПК України передбачено, що платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів; подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів; сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.
Згідно з п.п. 36.1-36.3 ст. 36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Податковий обов`язок виникає у платника за кожним податком та збором. Податковий обов`язок є безумовним і першочерговим стосовно інших неподаткових обов`язків платника податків, крім випадків, передбачених законом.
Відповідно до п. 49.2 ст. 49 ПК України платник податків зобов`язаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є.
Відповідно до п. 42.2 ст. 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).
Згідно з п. 14.1.175 ст. 14 ПК України податковим боргом вважається сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.
Пунктом 59.1 ст. 59 ПК України встановлено, що у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення. Податкова вимога може надсилатися (вручатися) контролюючим органом за місцем обліку платника податків, в якому обліковується податковий борг платника податків.
За правилами, визначеними п. 59.5 ст. 59 ПК України, у разі, якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення. У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).
Стосовно строку звернення до суду, суд зазначає наступне.
Відповідно п. 52-2 підрозділу 10 (інші перехідні положення) Розділу XX Перехідні положення Податкового кодексу України період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (СОVID-19), зупиняється перебіг строків давності, передбачених статтею 102 цього Кодексу.
Суд зазначає, що відповідно до п. 102.1 ст.102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.
Згідно з п. 102.2 ст. 102 ПК України грошове зобов`язання може бути нараховане або провадження у справі про стягнення такого податку може бути розпочате без дотримання строку давності, визначеного в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті, якщо:
102.2.1. податкову декларацію за період, протягом якого виникло податкове зобов`язання, не було подано;
102.2.2. посадову особу платника податків (фізичну особу платника податків) засуджено за ухилення від сплати і зазначеного грошового зобов`язання або у кримінальному провадженні винесено рішення про його закриття з нереабілітуючих підстав, яке набрало законної сили.
У разі якщо грошове зобов`язання нараховане контролюючим органом до закінчення строку давності, визначеного у пункті 102.1 цієї статті, податковий борг, що виник у зв`язку з відмовою у самостійному погашенні такого грошового зобов`язання, може бути стягнутий протягом наступних 1095 календарних днів з дня виникнення податкового боргу. Якщо платіж стягується за рішенням суду, строки стягнення встановлюються до повного погашення такого платежу або визначення боргу безнадійним (п.102.4 ст.102 ПК України).
Таким чином, в разі спливу 1095-денного строку з дня виникнення податкового боргу, такий борг визнається безнадійним та підлягає списанню, а відтак у податкового органу відсутнє право вживати будь-які заходи щодо стягнення такої суми боргу, в тому числі шляхом звернення до суду з відповідним позовом.
Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо додаткової підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19)» від 13.05.2020 № 591-ІХ внесено зміни, зокрема, до Податкового кодексу України щодо термінів зупинення перебігу строків давності, визначених статтею 102 Податкового кодексу України, а саме пунктом 52-2 встановлено: «На період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (СОVID-19), зупиняється перебіг строків давності, передбачених статтею 102 цього Кодексу».
Вказані положення неконституційними не визнавались, є чинними, а тому підлягають застосуванню.
Постановою Кабінету міністрів України «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2» від 09.12.2020 №1236 з змінами і доповненнями, внесеними Постановами Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 №1301, від 05.01.2021 № 9, від 18.01.2021 №25, від 27.01.2021 №123, від 05.02.2021 №83, від 17.02.2021 № 104, від 24.02.2021 №154, від 22.03.2021 №230, від 24.03.2021 № 270, від 07.05.2021 №310, від 07.04.2021 №329, від 21.04.2021 №374, від 21.04.2021 №405, від 28.04.2021 №445, від 14.05.2021 №474 (зміни, внесені абзацами другим - четвертим пункту 2 змін, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 14.05.2021 №474, набирають чинності з 15.05.2021), №954 від 13.09.2021, №1003 від 20.09.2021, №981 від 22.09.2021, №1066 від 11.10.2021, №1096 від 20.10.2021, №1102 від 25.10.2021, №1240 від 24.11.2021, №1237 від 29.11.2021, №1246 від 02.12.2021, №1336 від 15.12.2021, №1407 від 29.12.2021, №1432 від 30.12.2021, №1435 від 30.12.2021, №1 від 12.01.2022, №140 від 09.02.2022, №229 від 23.02.2022, №249 від 11.03.2022, №311 від 18.03.2022, №318 від 19.03.2022, №369 від 26.03.2022, №372 від 26.03.2022, №488 від 29.04.2022, №594 від 17.05.2022, №597 від 17.05.2022, №630 від 27.05.2022 відповідно до статті 29 Закону України «Про захист від інфекційних хвороб» Кабінет Міністрів України установив з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2, з 19.12.2020 до 31.08.2022 на території України карантин, продовживши дію карантину, встановленого постановами Кабінетом Міністрів України від 11.03.2020 №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2», від 20.05.2020 №392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2» та від 22.07.2020 №641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2», від 18.08.2021 №889 «Про внесення змін до постанов Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 №1236 і від 29.06.2021 №677.
Розрахунок строку позовної давності наступний:
- з 26.02.2018 по 17.03.2020 - 751 день;
- з 18.03.2020 по 30.06.2023 - строки зупинено;
- з 01.07.2023 по 30.12.2024 - 549 днів.
Отже, з дати першого нарахування пені 26.02.2018 по дату звернення до суду 30.12.2024 пройшло 1300 днів.
Так, ГУ ДПС у Дніпропетровській області допущено пропуск строку звернення до суду.
Верховний Суд у постанові від 06.02.2018 у справі №807/2097/16 зазначив, що Податковим кодексом України пеня визначена, як спосіб забезпечення погашення податкового боргу, самі норми щодо порядку нарахування та сплати пені встановлені окремою Главою 12, у той час як штрафні (фінансові) санкції, штрафи передбачені Главою 11 «Відповідальність». Пеня, як спосіб забезпечення податкового боргу нараховується на суму податкового боргу, починаючи з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати грошового зобов`язання (при самостійному нарахуванні суми грошового зобов`язання платником податків) або від першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати грошового зобов`язання, визначеного у податковому повідомленні-рішенні (при нарахуванні суми грошового зобов`язання контролюючими органами) та закінчується, зокрема, у день зарахування коштів на відповідний рахунок органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів. Таким чином, обов`язок сплати пені пов`язаний з обов`язком погашення податкового боргу. Оскільки в межах спірних відносин сплата земельного податку здійснена поза межами 1095 днів, а сам борг набув статусу безнадійного, нарахування пені на безнадійний борг не здійснюється.
Отже, пеня, нарахована з 26.02.2018 по 15.06.2018 за довідкою-розрахунком не підлягає стягненню, оскільки заявлена ГУ ДПС у Дніпропетровській області поза межами 1095 днів.
Відтак, в задоволенні позову в частині стягнення пені на суму 13 935,65 грн, нарахованої з 26.02.2018 по 15.06.2018 належить відмовити.
Пеня, нарахована в період з 10.09.2018 по 27.11.2020 підлягає стягненню у сумі 5 935,90 грн.
За позовом ГУ ДПС у Дніпропетровській області в частині, щодо якої ОСОБА_1 не зазначено підстав незгоди в зустрічній позовній заяві, сума до стягнення складає 218 568,10 грн.
Стосовно зустрічної позовної заяви суд зазначає наступне.
Нерухоме майно, що є предметом оподаткування складається з:
- нежитлової будівлі з реєстраційним номером нерухомого майна 13609102 загальною площею 564,2 кв.м за адресою: АДРЕСА_2 ;
- нежитлової будівлі з реєстраційним номером нерухомого майна 13609609 загальною площею 328,5 кв.м за адресою АДРЕСА_2 ;
Відповідно до п/п 266.1.1. п. 266.1 .ст. 266 Податкового кодексу України платниками податку на нерухоме майно є фізичні та юридичні особи, в тому числі нерезиденти, які є власниками об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості. Згідно з п/п. 266.2.1 п. 266.2. ст. 266 ПК України об`єктом оподаткування є об`єкт житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його частка.
Згідно з пп. 266.3.1 п. 266.3 ст. 266 ПК України базою оподаткування є загальна площа об`єкта житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його часток.
Відповідно до пп. 266.3.2 п. 266.3 ст. 266 ПК України база оподаткування об`єктів житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі їх часток, які перебувають у власності фізичних осіб, обчислюється контролюючим органом на підставі даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що безоплатно надаються органами державної реєстрації прав на нерухоме майно та/або на підставі оригіналів відповідних документів платника податків, зокрема документів на право власності.
Як встановлено абз. 2 пп. 266.7.1 п. 266.7 ст. 266 ПК України обчислення суми податку з об`єкта/об`єктів нежитлової нерухомості, які перебувають у власності фізичних осіб, здійснюється контролюючим органом за місцем податкової адреси (місцем реєстрації) власника такої нерухомості виходячи із загальної площі кожного з об`єктів нежитлової нерухомості та відповідної ставки податку.
Підпунктом 266.7.2 п. 266.7 ст. 266 ПК України визначено, що податкове-податкові повідомлення-рішення про сплату суми/сум податку, обчисленого згідно з підпунктом 266.7.1 пункту 266.7 цієї статті, разом з детальним розрахунком суми/сум податку, та відповідні платіжні реквізити, зокрема, органів місцевого самоврядування за місцезнаходженням кожного з об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, надсилаються платнику податку контролюючим органом у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, до 1 липня року, що настає за базовим податковим (звітним) періодом (роком).
Податкові повідомлення-рішення про сплату суми/сум податку та відповідні платіжні реквізити, визначені в абзаці першому цього підпункту, що надсилаються платнику податку, повинні містити щодо кожного з об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, зокрема, але не виключно, інформацію про адресу місцезнаходження об`єкта житлової та/або нежитлової нерухомості, його площу, ставки та надані фізичним особам пільги зі сплати податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки.
Як визначено вказаними нормами, платником податку на нерухоме майно є особи, які є власниками такого майна.
Вказані нежитлові будівлі є об`єктом оподаткування за оскаржуваними податковими повідомленнями-рішеннями.
20 вересня 2010 року Інгулецьким районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ухвалене рішення у справі № 2-488/10 за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 , у відповідності до якого стягнуто з ОСОБА_1 на користь публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПрватБанк» 988923,94 грн. в рахунок погашення заборгованості за кредитною угодою від 04 грудня 2007 року та вирішено питання про розподіл судових витрат.
На примусове виконання вказаного рішення відділом державної виконавчої служби Жовтоводського міського управління юстиції було відкрито виконавче провадження №47785815.
У ході цього виконавчого провадження було звернуто стягнення на предмет іпотеки - вказані об`єкти нерухомого майна.
30 червня 2016 року вказаним відділом державної виконавчої служби винесено постанову про закінчення виконавчого провадження №47785815.
У подальшому Жовтоводська міська рада прийняла два рішення «Про надання в оренду земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_6», опубліковані на сайті вказаної ради 29 липня 2022 року, 28 червня 2023 року.
08.07.2025 Жовтоводською міською радою подано до суду документи, які стали підставою для прийняття рішень «Про надання в оренду земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_6», опубліковані на сайті вказаної ради 29 липня 2022 року, 28 червня 2023 року.
З наданих документів судом встановлено, що 23.06.2022 між АТ КБ «Приватбанк» (продавець) та ТОВ «Техномашінвест» (покупець) укладено договір купівлі-продажу нерухомого майна за адресою: за адресою: АДРЕСА_2.
Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 23.06.2022, за ТОВ «Техномашінвест» зареєстровано право власності на нежитлову будівлю за адресою: АДРЕСА_2.
23.06.2022 між АТ КБ «Приватбанк» (продавець) та ТОВ «Техномашінвест» (покупець) укладено договір купівлі-продажу нерухомого майна за адресою: за адресою: АДРЕСА_2.
Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 23.06.2022, за ТОВ «Техномашінвест» зареєстровано право власності на нежитлову будівлю за адресою: АДРЕСА_2.
23.06.2022 між АТ КБ «Приватбанк» (продавець) та ТОВ «Техномашінвест» (покупець) укладено договір купівлі-продажу нерухомого майна за адресою: за адресою: АДРЕСА_2.
Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 23.06.2022, за ТОВ «Техномашінвест» зареєстровано право власності на нежитлову будівлю за адресою: АДРЕСА_2.
В договорах купівлі-продажу від 23.06.2022 зазначено, що право власності за АТ КБ «Приватбанк» зареєстровано в Державному реєстрі речових, прав на нерухоме майно приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Зайченко І.А. 28 квітня 2017 року.
Суд звертає увагу на правову норму, визначену в пп. 266.3.2 п. 266.3 ст. 266 ПК України, відповідно до якої база оподаткування об`єктів житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі їх часток, які перебувають у власності фізичних осіб, обчислюється контролюючим органом на підставі даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що безоплатно надаються органами державної реєстрації прав на нерухоме майно та/або на підставі оригіналів відповідних документів платника податків, зокрема документів на право власності.
Як наслідок, в задоволенні первісної позовної заяви в частині стягнення суми податкового боргу у розмірі 102486,19 грн належить відмовити.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України та ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з вимогами ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Таким чином, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд робить висновок, що первісний позов ГУ ДПС у Дніпропетровській області підлягає частковому задоволенню, а зустрічна позовна заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню в повному обсязі.
Як передбачено ч. 2 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
Оскільки в матеріалах справи відсутні докази понесених ГУ ДПС у Дніпропетровській області судових витрат, що пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, питання щодо стягнення сум судових витрат на користь ГУ ДПС у Дніпропетровській області судом не вирішується.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
З матеріалів справи видно, що за подання зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 сплачено судовий збір у розмірі 968,96 грн (відповідно до встановленої ставки судового збору), що підтверджується квитанцією від 08.04.2025, у розмірі 5000,00 грн, що підтверджується квитанцією від 28.04.2025.
Отже, оскільки зустрічну позовну заяву задоволено повністю, сплачений судовий збір в сумі 5968,96 грн підлягає стягненню на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Дніпропетровській області.
З приводу заявленого відповідача клопотання про розстрочення виконання рішення суду, суд зазначає наступне.
Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 378 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.
З системного аналізу наведених норм ст. 378 Кодексу адміністративного судочинства України слідує, що необхідною умовою для здійснення розстрочення виконання судового рішення є встановлення факту звернення його до виконання.
Враховуючи те, що рішення у цій справі не набрало законної сили та не звернене до виконання, на переконання суду, вказане клопотання представника ОСОБА_1 є передчасним, тож не підлягає задоволенню.
Одночасно суд звертає увагу, що ОСОБА_1 не позбавлений права на звернення до суду із заявою у порядку встановленому ст. 378 Кодексу адміністративного судочинства України.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України,
Стягнути податковий борг з платника податків фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до бюджету у сумі 218568 (двісті вісімнадцять тисяч п`ятсот шістдесят вісім) грн 10 коп.
У задоволенні іншої частини позовних вимог за позовом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу - відмовити.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 5968 (п`ять тисяч дев`ятсот шістдесят вісім) грн 96 коп.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Р.З. Голобутовський