Справа № 520/21991/24
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2025-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

22 липня 2025 року Справа № 520/21991/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мельникова Р.В., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області, Салтівського відділу у місті Харкові Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Салтівського відділу у місті Харкові Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області від 28.11.2023 року про припинення провадження за заявою від 27.07.2023 року про оформлення набуття громадянства за територіальним походженням громадянину Грузії ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- зобов`язати Салтівський відділ у місті Харкові Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області надіслати до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області заяву від 27.07.2023 року про оформлення набуття громадянства за територіальним походженням громадянину Грузії ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для прийняття рішення;

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області щодо неприйняття рішення за результатами розгляду заяви про оформлення набуття громадянства за територіальним походженням громадянина Грузії ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та зобов`язати Головне управління Державної міграційної служби України в Харківській області прийняти рішення про оформлення набуття громадянства України за територіальним походженням громадянину Грузії ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за заявою від 27.07.2023 року.

Ухвалою суду від 12.08.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за вказаним вище позовом.

Через кабінет "Електронного суду" від представника відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

В обґрунтування зазначеного вище клопотання відповідач зазначив, що позивачем пропущено встановлений строк на звернення з позовом до суду. За результатами розгляду даної заяви відповідачем, Салтівським відділом у м. Харкові ГУ ДМС у Харківській області прийнято рішення від 28.11.2023 про припинення провадження за заявою ОСОБА_1 . На адресу позивача було направлено у цей же день лист з повідомленням про прийняте рішення за вих. № 6317-2750/6317-23 з роз`ясненням причин прийнятого рішення, встановлених недоліків поданих документів. Таким чином, позивачу було відомо ще у 2023 році про оскаржуване рішення. Разом з тим, із даним позовом ОСОБА_2 звернувся до суду лише у серпні 2024 року, тобто через десять місяців після того, як дізнався про оскаржуване рішення. Тобто, після того, як позивач дізнався про оскаржуване рішення, позивач мав можливість дізнатися про порушення своїх прав та звернутися до суду за їх захистом протягом строку, визначеного частинами першої та другої статті 122 КАС України, тобто до 29 травня 2024 року включно. Разом з тим, позивач із даним позовом звернувся до суду лише у 05 серпня 2024, чим порушив встановлений процесуальний строк.

Від представника позивача 09.07.2025 надійшли заперечення, щодо зазначеного вище клопотання представника Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області. Відтак, позивач у своїх запереченнях зазначив, що ним повідомлень про прийняте рішення за вих. № 6317-2750/6317-23 з роз`ясненням причин прийнятого рішення від відповідача не надходило. Рішення за результатами розгляду заяви позивач отримав разом з відповіддю на адвокатський запит №АЗ-17-1/24 від 19.04.2024 року до ГУ ДМС України в Харківській області. Відтак, позивач заперечує обставини пропуску ним процесуального строку на звернення до суду.

Ознайомившись із даним клопотанням та матеріалами справи, суд зазначає, що дане клопотання задоволенню не підлягає, з огляду на таке.

Суд зазначає, що ч.2 ст. 122 КАС України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду, а саме з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

День, коли особа дізналася про порушення свого права (свобод чи інтересів), - це підтверджений відповідними доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день винесення рішення, яке оскаржується, якщо воно приймалося за участю особи, або день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії, чи день, коли особа дізналася про протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). Вжите у частині другій статті 122 КАС України твердження «особа повинна була дізнатися» слід розуміти як презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення його прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися про дійсний стан свого права (інтересу) не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Аналогічний підхід до тлумачення поняття «повинен був дізнатися», що вжите у статті 122 КАС України, неодноразово висловлювався Верховним Судом, зокрема, у постановах від 10 червня 2021 року (справа №805/4179/18-а), від 26 травня 2021 року (справа №320/1778/20), від 28 травня 2021 року (справа №521/21455/16-а), від 31 березня 2021 року (справа №240/12017/19), від 21 лютого 2020 року (справа №340/1019/19).

Отже, при вирішенні питання дотримання позивачем строку звернення до суду із позовом першочергово слід визначитись із строком, який підлягає застосуванню до спірних правовідносин, та моментом початку його перебігу. Лише після встановлення зазначених обставин суд переходить до оцінки поважності причин пропуску такого строку, якщо він дійсно був пропущений.

З огляду на зміст оскаржуваного рішення слід дійти висновку про те, що до спірних правовідносин слід застосовувати шестимісячний строк для звернення до суду, який слід обраховувати з дати коли особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення свого права.

Представник відповідача заявляючи про залишення позовної заяви без руху, посилається на належне сповіщення позивача про результати розгляду його заяви. Разом з тим, суд звертає увагу, що на підтвердження своєї позиції відповідач не надає до суду жодних доказів направлення у 2023 році позивачу оскаржуваного рішення.

Приписами ч.2 ст. 78 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відтак з огляд на вищевказану норму саме на відповідача як суб`єкта владних повноважень покладається обов`язок доведення правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності.

Натомість доводи представника позивача стосовно неотримання спірного у цій справі рішення відповідачем під час розгляду справи спростовано не було.

Отже, суд дійшов висновку, що представником відповідача не доведено обставини пропущення позивачем пропуску строку на звернення до суду, відтак клопотання про залишення позовної заяви без розгляду є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 240, 243, 248, 250, 256, 294, 295, 297 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання представника Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області, Салтівського відділу у місті Харкові Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Мельников Р.В.