Справа № 560/7558/24
Суддя: Ватаманюк Р.В.
Дата ухвалення: 2025-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/7558/24

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Козачок І.С.

Суддя-доповідач - Ватаманюк Р.В.

16 липня 2025 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Ватаманюка Р.В.

суддів: Сапальової Т.В. Капустинського М.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 30 вересня 2024 року у справі за адміністративним позовом ТОВ СГП АГРОПРОМТЕХНІКА до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В :

позивач звернувся із позовом до Хмельницького окружного адміністративного суду в якому просив визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 08.05.2024 №509/330051.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 30.09.2024 позов задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків №509/330051 від 08.05.2024.

Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське підприємство "Агропромтехніка" судові витрати на сплату судового збору в сумі 3323,99 грн. та 5000 грн. витрат на правничу допомогу за рахунок асигнувань Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, у якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

До суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач вказує про обгрунтованість рішення суду першої інстанції та просить залишити його без змін.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Судом першої інстанції встановлено, що Західним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків проведена камеральна перевірка Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське підприємство "Агропромтехніка" з питань своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригувань до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, виписаних за період з 01.04.2022 по 29.02.2024.

За результатами перевірки складений акт від 02.04.2024 №216/33-00-51/34584276, яким встановлено порушення платником п.201.1 та абз.14 пункту 201.10 статті 201 розділу V, п.89 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України в частині недотримання позивачем строків реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних за період з 01.04.2022 по 21.06.2023.

Перевіркою встановлено порушення термінів реєстрації розрахунків коригування у ЄРПН:

- за розрахунком коригування №16, складеним 21.04.2022, дата реєстрації 08.08.2022, кількість днів порушення 15.

- за розрахунком коригування №20308, складеним 12.10.2022, дата реєстрації 14.02.2023, кількість днів порушення 106;

- за розрахунком коригування №734, складеним 28.10.2022, дата реєстрації 16.11.2022, кількість днів порушення 1;

- за розрахунком коригування №15, складеним 07.07.2022, дата реєстрації 02.08.2022, кількість днів порушення 2;

- за розрахунком коригування №183165, складеним 31.05.2023, дата реєстрації 21.06.2023, кількість днів порушення 3.

Як вбачається з розрахунку штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до розрахунку коригування №16, застосовано штрафну санкцію 20%, розмір санкції становить 123,70 грн., до розрахунку коригування №20308 застосовано штрафну санкцію 40%, розмір штрафу становить 221208,77 грн., до розрахунку коригування №734 застосовано штрафну санкцію 10%, розмір санкції становить 221,98 грн., до розрахунку коригування №15 застосовано штрафну санкцію 10%, розмір штрафу становить 6,87 грн., до розрахунку коригування №183165 застосовано штрафну санкцію 2%, розмір санкції становить 37,89 грн.

На підставі акту перевірки Західним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків прийняте спірне податкове повідомлення - рішення №509/330051 від 08.05.2024, яким до позивача застосований штраф в сумі 221599,21 грн.

Зі змісту наданих документів встановлено, що розрахунок коригування №16 від 21.04.2022 отриманий позивачем від постачальника 08.08.2022, зареєстрований у ЄРПН - 08.08.2022; розрахунок коригування №20308 від 12.10.2022 отриманий від постачальника 01.02.2023, зареєстрований у ЄРПН 14.02.2023; розрахунок коригування №734 від 28.10.2022 отриманий від постачальника 15.11.2022, зареєстрований у ЄРПН - 16.11.2022; розрахунок коригування №15 від 07.07.2022 отриманий від постачальника 25.07.2022, зареєстрований в ЄРПН - 02.08.2022; розрахунок коригування №183165 від 31.05.2023 отриманий від постачальника 21.06.2023, зареєстрований в ЄРПН - 21.06.2023.

Суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення виходив з обґрунтованості та доведеності позовних вимог, а відтак наявності підстав для задоволення адміністративного позову.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Згідно з п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін. Абзацами 1, 4 пункту 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до п. 3 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 №1246, реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не видаються отримувачу (покупцю) товарів (послуг) та залишаються у їх постачальника (продавця); складені під час отримання послуг від нерезидента, місцем постачання яких визначено митну територію України; складені в межах виконання угод про розподіл продукції; складені за операціями з постачання товарів (послуг), які звільнені від оподаткування) незалежно від суми податку на додану вартість, зазначеної в одній податковій накладній та/або розрахунку коригування.

Пунктом 192.1 ст. 192 ПК України передбачено, що якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації; отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Реєстрація податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН здійснюється платником ПДВ не пізніше календарного дня, передбаченого вимогами п. 201.10 ст. 201 ПКУ залежно від періоду складання податкової накладної/розрахунку коригування до податкової накладної, а саме :

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;

- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Статтею 120-1 ПК України визначена відповідальність платників податків за порушення строків реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та допущення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної.

Згідно з п. 120-1.1 статті 120 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами а - г цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Водночас, тимчасово протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірах:

2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів".

Цей Закон набрав чинності з дня, наступного за днем його опублікування (з 08.02.2023).

При цьому податковим органом встановлено порушення платником п.201.1 та абз.14 пункту 201.10 статті 201 розділу V, п.89 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України в частині недотримання позивачем строків реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних за період з 01.04.2022 по 21.06.2023.

Перевіркою встановлено порушення термінів реєстрації розрахунків коригування у ЄРПН:

- за розрахунком коригування №16, складеним 21.04.2022, дата реєстрації 08.08.2022, кількість днів порушення 15.

- за розрахунком коригування №20308, складеним 12.10.2022, дата реєстрації 14.02.2023, кількість днів порушення 106;

- за розрахунком коригування №734, складеним 28.10.2022, дата реєстрації 16.11.2022, кількість днів порушення 1;

- за розрахунком коригування №15, складеним 07.07.2022, дата реєстрації 02.08.2022, кількість днів порушення 2;

- за розрахунком коригування №183165, складеним 31.05.2023, дата реєстрації 21.06.2023, кількість днів порушення 3.

Проте, згідно наданих документів, розрахунок коригування №16 від 21.04.2022 отриманий позивачем від постачальника 08.08.2022, зареєстрований у ЄРПН - 08.08.2022; розрахунок коригування №20308 від 12.10.2022 отриманий від постачальника 01.02.2023, зареєстрований у ЄРПН 14.02.2023; розрахунок коригування №734 від 28.10.2022 отриманий від постачальника 15.11.2022, зареєстрований у ЄРПН - 16.11.2022; розрахунок коригування №15 від 07.07.2022 отриманий від постачальника 25.07.2022, зареєстрований в ЄРПН - 02.08.2022; розрахунок коригування №183165 від 31.05.2023 отриманий від постачальника 21.06.2023, зареєстрований в ЄРПН - 21.06.2023.

Усі розрахунки коригування складені на позивача як на отримувача - платника податку, і у них відображається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг. Отже, терміни реєстрації розрахунків коригування з дня отримання їх позивачем не перевищували 15 календарних днів.

Разом з тим, під час проведення камеральної перевірки відповідач не встановлював відомості щодо дати отримання позивачем розрахунків коригування від його постачальників для їх подальшої реєстрації, що призвело до необґрунтованості висновків про порушення граничних термінів реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Законом України від 12.01.2023 № 2876-ІХ, який набрав чинності 08.02.2023, збільшено тривалість граничного строку реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування залежно від дня її складення та зменшено відсоткові розміри ставок штрафу за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Положення п. 201.10 ст. 201 ПК України по відношенню до положень Закону України Про внесення змін до розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування від 12 січня 2023 року № 2876-IX, який набрав чинності 08 лютого 2023 року, є загальними, а отже застосуванню підлягають положення спеціальних законів.

Оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийняте відповідачем після набрання чинності Законом України №2876-ІХ від 12.01.2023, яким доповнено підрозділ 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України пунктами 89 та 90, які пом`якшили відповідальність платників на період дії воєнного стану за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних.

Відповідно до пункту 11 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за наслідками перевірок, які здійснюються контролюючими органами, застосовуються у розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття рішень щодо застосування таких штрафних (фінансових) санкцій (з урахуванням норм пункту 7 цього підрозділу).

Це означає, що заходи відповідальності, які підлягають застосуванню за вчинені платниками податків порушення, повинні визначатись згідно з нормативно-правовими актами, чинними на час застосування відповідальності, зокрема винесення відповідних податкових повідомлень-рішень.

Оскільки відповідач прийняв оскаржуване податкове повідомлення - рішення після 08.02.2023, він повинен був застосовувати зазначені зміни до ПК України, які діяли на дату прийняття спірного рішення, зокрема щодо зменшення відсоткових розмірів ставок штрафу за порушення платником граничного строку реєстрації розрахунків коригування, враховуючи також положення щодо збільшення граничних строків реєстрації розрахунків коригування.

Вказані висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду викладеній у постанові від 26.05.2025 у справі №200/4768/23.

Отже, відповідачем не доведено порушення платником граничних термінів реєстрації розрахунків коригування у ЄРПН, тому підстави для накладення/перерахунку штрафних санкцій відсутні.

За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що спірне податкове рішення є протиправним та підлягає скасуванню, а позов - задоволенню.

Що стосується стягнення витрат на правничу допомогу, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Згідно з ч. 7 ст. 139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Відповідач при цьому вказує на те, що заявлена сума витрат на правничу допомогу є неспівмірною та завищеною.

Зі змісту додатку №1 до договору про надання правової допомоги від 16.05.2024 вбачається, що адвокатом виконані наступні роботи: підготовка та подання до суду процесуальних документів/позовна заява, відповідь на відзив, пояснення, клопотання, заяви, інші процесуальні документи, ксерокопія та засвідчення справжності копій письмових доказів для відповідача, суду, участь (при необхідності) у судових засіданнях при судовому розгляді справи, разом вартість послуг становить 15000 грн. На підтвердження витрат надано платіжну інструкцію від 21.05.2024 №3995, рахунок - фактуру № 47 від 17.05.2024.

У той же час, представником позивача не наданий детальний розрахунок зазначеної вартості правової допомоги в розмірі витрат часу на надання вказаних послуг.

При вирішенні питання щодо відшкодування витрат на правничу допомогу судом першої інстанції правильно враховано обсяг фактично наданих адвокатом послуг, складність справи, кількість витраченого на ці послуги часу, та, відповідно, співмірність із розміром заявленої суми витрат. Оскільки справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судових засідань, обсяг наданих сторонами доказів та документів у справі не є значним, а справа не належить до категорії складних, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про можливість компенсації витрат позивача на оплату правничої допомоги в розмірі 5000 грн., який є співмірним і обґрунтованим.

Крім того позивачем заявлено клопотання про стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача витрат на правничу допомогу надану при розгляді справи у Сьомому апеляційному адміністративному суді.

На підтвердження понесених позивачем витрат долучено копії рахунку-фактури №52 від 08.01.2025, платіжної інструкції №321 від 14.01.2025, акта приймання-передачі наданої правової допомоги від 14.01.2025.

Загальна сума становить 7000 грн.

Відповідачем надано суду заперечення на клопотання про надання доказів про розмір судових витрат.

Стосовно розподілу судових витрат суд зазначає наступне.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово вказувала на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (пункт 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі №755/9215/15-ц).

З урахуванням зазначеного вище не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом, зокрема у випадку укладення ними договору, що передбачає сплату адвокату "гонорару успіху", у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність.

При цьому враховуючи надані позивачем докази понесених витрат на правничу допомогу, суд не заперечує обґрунтованості встановленого договірними відносинами розміру адвокатського гонорару, який було сплачений позивачем за надані послуги.

Проте, колегія суддів оцінює співмірність заявленої до стягнення позивачем суми коштів із критеріями, встановленими ч. 5 ст. 134 КАС України, з урахуванням обсягу необхідної правової допомоги, складністю справи, ціною позову, значенням даної справи для сторін, виходячи з обсягу та характеру доказів у справі (відсутності експертиз, відсутності виклику свідків, тощо), кількості сторін та відсутності інших учасників у справі, виходячи з фактично витраченого представником позивача часу та наданих послуг, а також кількості підготовлених документів та їх зміст.

Колегія суддів враховує, що представником позивача подано відзив на апеляційну скаргу відповідача на рішення суду.

При цьому дана справа незначної складності розглядалася в порядку письмового провадження.

Враховуючи, що розмір вартості наданих послуг, визначених позивачем, є неспівмірними зі складністю справи та обсягом наданих адвокатом послуг, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про часткове задоволення заяви позивача та стягнення з відповідачів на користь позивача частини судових витрат, понесених позивачем на правову допомогу, а саме 2500 грн, що відповідає засадам співмірності та справедливості.

Таким чином заява позивача про стягнення витрат понесених на професійну правничу допомогу підлягає частковому задоволенню шляхом стягнення на користь позивача судових витрат, понесених позивачем на правову допомогу у розмірі 2500 грн.

Оскільки доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 30 вересня 2024 року - без змін.

Клопотання представника ТОВ СГП АГРОПРОМТЕХНІКА адвоката Гандзюка Владислава Владиславовича задовольнити частково.

Стягнути на користь ТОВ СГП АГРОПРОМТЕХНІКА за рахунок бюджетних асигнувань Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків витрати на професійну правничу допомогу адвоката в розмірі 2 500 грн.

В задоволенні заяви в іншій частині, а саме щодо стягнення витрати на правничу допомогу адвоката в розмірі 7 000 грн - відмовити.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до ст. 325 КАС України та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий Ватаманюк Р.В.

Судді Сапальова Т.В. Капустинський М.М.