Справа № 640/24255/21
Суддя: Олішевська В.В.
Дата ухвалення: 2025-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2025 року Справа№640/24255/21

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олішевської В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1

до відповідача: Головного управління Національної поліції у м. Києві

про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправним та скасування наказу від 30.07.2021 № 10 «Про застосування дисциплінарного стягнення до рядового поліції ОСОБА_1 » в частині застосування до поліцейського з логістики сектору логістики та матеріально-технічного забезпечення Святошинського управління поліції рядового поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді догани.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що проходить службу у Святошинському управлінні поліції ГУ НП у м. Києві.

Наказом начальника Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві від 30.07.2021 № 10 накладено на позивача дисциплінарне стягнення у виді догани за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог п.1, п. 3 ч.1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, п. 7 ч. 3 ст.1 Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України», вимог п.3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, листа ГУ НП у м. Києві від 30.06.2021 № 3703/125/01/36-2021 «Про необхідність проведення роз`яснювальної роботи з працівниками підпорядкованих підрозділів ГУ НП у м. Києві».

Вказує, що дисциплінарного проступку не вчиняв.

Також позивач зазначає щодо порушення процедури проведення щодо нього службового розслідування з таких підстав.

Наказ від 25.06.2021 № 34 «Про призначення та проведення процедури службового розслідування» не містить прізвища, ім`я та по-батькові а також посади поліцейського, стосовно якого розпочато процедуру службового розслідування.

На аркуші погодження вказаного наказу містяться підписи двох членів комісії, датовано 24.06.2021, тобто, раніше дати видання наказу.

У висновку службового розслідування не зазначено про наявність/відсутність пом`якшуючих/обтяжуючих обставин, не надано оцінки особи позивача.

Наявні в матеріалах дисциплінарної справи докази не дають підстав стверджувати про вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Вважає спірний наказ протиправним та просить його скасувати.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 вересня 2021 року відкрито провадження у справі. Призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження (без виклику сторін).

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.04.2025 року справу передано на розгляд судді Олішевській В.В.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 10 квітня 2025 року прийнято до провадження адміністративну справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідач, не погодившись із позовними вимогами надав відзив на позовну заяву, мотивований наступним.

Відповідно до пункту 1 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України» (далі - Порядок № 893), службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. 08.06.2021 до Святошинського управління поліції ГУНП у м. Києві надійшла заява громадянки ОСОБА_2 щодо неправомірних дій поліцейського Святошинського УП ГУНП у м. Києві Петрика Владислава, який 05.06.2021 безпідставно застосував відносно неї та її родини газовий балончик, внаслідок чого вони отримали тілесні ушкодження. Дана заява зареєстрована в Журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні та інші правопорушення Святошинського УП ГУНП у м. Києві.

З метою встановлення всіх причин та обставин, відповідно до ст. 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції, наказом ГУНП у м. Києві від 25.06.2021 № 34 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію.

Під час службового розслідування дисциплінарною комісією досліджено відомості, які викладені в заяві ОСОБА_2 , відповідно до якої встановлено, що 05.06.2021 у пізній час доби ОСОБА_3 , який в черговий раз перебував в стані алкогольного сп`яніння підійшов до дитячого майданчику, який знаходився біля будинку АДРЕСА_1 , де гр. ОСОБА_2 перебувала з малолітніми дітьми та чоловіком, а також з іншими мешканцями будинку.

Підійшовши ОСОБА_3 без причин почав погрожувати та дістав з кишені газовий балончик, який направив в їхню сторону, при цьому застосувавши його, внаслідок чого постраждала заявниця, її чоловік та малолітня дитина. Після чого ОСОБА_2 звернулась із заявами на спеціальну лінію «102», які зареєстровані в Журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події Святошинського УП ГУНП у м. Києві від 06.06.2021 №№ 36449, 36446, 36455.

Під час службового розслідування опитано ОСОБА_1 , який пояснив, що 05.06.2021 будучи вихідним та у вечірній час доби вирішив навідати свою матір, яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Після 21.00 год. зібрався йти до місця проживання та по дорозі, у дворі будинку АДРЕСА_3 на дитячому майданчику почув як компанія громадян відпочивали та голосно шуміли, висловлюючись нецензурною лексикою та розпивали спиртні напої. Підійшовши до даних осіб, ОСОБА_1 зробив зауваження, на яке чоловік, який знаходився в даній компанії відреагував агресивно і до якого приєдналась жінка, яку ОСОБА_1 впізнав, оскільки в дитинстві проживав з нею по сусідству. Під час словесної сварки конфлікт було врегульовано та ОСОБА_1 пішов у власних справах.

09.06.2021 ОСОБА_1 стало відомо, що вказані особи звертались на спеціальну лінію «102» та в особистому порядку із заявою про вчинення неправомірних дій відносно них.

ОСОБА_1 факт використання газового балончику та спричинення тілесних ушкоджень заперечує.

Разом з тим, у ході службового розслідування встановлено, що о 01.15 год. 06.06.2021 на спеціальну лінію «102» надійшли повідомлення лікаря про те, що у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (дитина) та ОСОБА_2 , виявлено діагноз хімічний опік очей.

Відтак факт використання ОСОБА_1 газового балончику стосовно вищевказаних осіб знайшов своє підтвердження.

Зважаючи на вищевикладене, за результатами службового розслідування встановлено порушення ОСОБА_1 вимог вищевказаного законодавства, тому дисциплінарною комісією за вчинення дисциплінарного проступку до ОСОБА_1 рекомендовано застосувати дисциплінарне стягнення у виді догани. В подальшому, висновок службового розслідування від 16.07.2021 відносно ОСОБА_1 в установленому порядку затверджений начальником Святошинського УП ГУНП у м. Києві.

В подальшому, наказом ГУНП у м. Києві від 30.07.2021 № 10 «Про застосування дисциплінарного стягнення до рядового поліції ОСОБА_1 » на позивача накладено дисциплінарне стягнення у виді догани, з яким останній ознайомився в день його видання 30.07.2021 під особистий підпис.

Оскаржуваний наказ ГУНП у м. Києві винесений в межах повноважень Головного управління Національної поліції у м. Києві та у спосіб, що передбачений Законом України «Про Національну поліцію», Дисциплінарним статутом Національної поліції України, а відтак, доводи, викладені позовній заяві є такими, що не відповідають дійсності.

Службове розслідування призначалось по заяві громадянки ОСОБА_6 , якою зазначено лише прізвище та ім`я особи, яка в нетверезому стані «бризнув в очі гр. ОСОБА_6 газовим балончиком», з метою встановлення всіх обставин та особи яка вчинила вищезазначений проступок в рамках службового розслідування, у наказі не було зазначено прізвище, імя, по батькові, посада поліцейського, оскільки такі дані частково були відсутні у заяві на підставі якої призначалось дане службове розслідування.

На аркуші погодження проставляються підписи уповноважених осіб які погоджуються із проектом наказу, тільки після того як всі підписи будуть зібрані та проект наказу буде підписаний керівником та зареєстрований він вважається виданим.

У матеріалах службового розслідування міститься службова характеристика від 16.07.2021 підписана начальником Святошинського управління поліції ГУНП у м. Києві полковником поліції Сергієм Чернишем стосовно позивача, відповідно до якої останній характеризується негативно, та яка зазначена у висновку службового розслідування.

Той факт, що у гр. ОСОБА_6 відсутні претензії, не виключає можливості порушення ОСОБА_1 службової дисципліни, а дане порушення було встановлено зібраними у ході проведення службового розслідування матеріалами.

Викладені обставини та додані копії матеріалів службового розслідування містять достатньо доказів для підтвердження правових підстав щодо застосування до позивача заходів дисциплінарного впливу у вигляді догани.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно статті 258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

З огляду на вищевикладене справа розглядається судом в спрощеному позовному провадженні без виклику сторін.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Позивач, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є громадянином України, що підтверджується паспортом громадянина України серії НОМЕР_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

Відповідно до наданої копії спеціального жетону № 0133766, позивач проходить службу у Головному управлінні національної поліції у м. Києві.

Наказом начальника Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві від 25.06.2021 № 34 визначено провести службове розслідування за фактом порушення окремими працівниками службової дисципліни на підставі заяви громадянки Г.

Як встановлено судом з наданих відповідачем матеріалів службового розслідування, ОСОБА_2 08.06.2021 звернулась до начальника Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві із заявою вх. № 37157, у якій просила притягнути до відповідальності ОСОБА_1 .

Як зазначено заявником, ОСОБА_3 неодноразово в пізній час порушував громадський порядок. Перебуває у громадському місці в нетверезому стані, після чого постійно чіпляється до перехожих і погрожує фізичною розправою.

05.06.2021 у пізній час доби ОСОБА_3 , який в черговий раз перебував в стані алкогольного сп`яніння, підійшов до дитячого майданчику, який знаходився біля будинку АДРЕСА_1 , де гр. ОСОБА_2 перебувала з малолітніми дітьми та чоловіком, а також з іншими мешканцями будинку.

В той час ОСОБА_3 без причин почав погрожувати та дістав з кишені газовий балончик, який направив в їхню сторону, при цьому застосувавши його, внаслідок чого постраждала заявниця, її чоловік та малолітня дитина.

Також зазначено, що ОСОБА_3 вибив з рук заявниці телефон та пошкодив його.

Заявниця вказала, що викликала наряд поліції, але ніхто не приїхав.

Відповідно до наданого відповідачем рапорту за заявою ЄО № 36446 від 06.06.2021 (інша подія), в результаті наданої інформації встановлено наступне.

06.06.2021 о 01:09 надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що 06.06.2021 о 01:08 за адресою: АДРЕСА_4 потерпілому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 встановлено діагноз: хімічний опік очей. Заявник Лікар Євтушенко, бригада № НОМЕР_3 .

Пояснення: орієнтовно о 00:20 бризнули з балончика в батьків потерпілого, дитина була в колясці.

Відповідно до наданого відповідачем рапорту за заявою ЄО № 36449 від 06.06.2021 (інша подія), в результаті наданої інформації встановлено наступне.

06.06.2021 о 01:15 надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що 06.06.2021 о 01:15 за адресою: АДРЕСА_4 потерпілому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 встановлено діагноз: хімічний опік очей. Заявник Лікар Євтушенко, бригада № НОМЕР_3 .

Пояснення: орієнтовно о 00:20 потерпілому бризнув балончиком в очі знайомий чоловік на ім`я ОСОБА_3 .

Відповідно до наданого відповідачем рапорту за заявою ЄО № 36445 від 06.06.2021 (інша подія), в результаті наданої інформації встановлено наступне.

06.06.2021 о 01:12 надійшло повідомлення зі служби» 102» про те, що 06.06.2021 о 01:12 за адресою: АДРЕСА_4 потерпілій ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 встановлено діагноз: хімічний опік очей, підозра на гостру інтоксикацію внаслідок вживання алкоголю. Заявник Лікар Євтушенко, бригада № НОМЕР_3 .

Пояснення: орієнтовно о 00:20 потерпілій бризнули в очі, коли вона була з чоловіком і дитиною.

Відповідно до пояснень позивача від 28.06.2021, останній 05.06.2021 будучи вихідним у вечірній час доби вирішив навідати свою матір, яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Після 21.00 год. зібрався йти до місця проживання та по дорозі, у дворі будинку АДРЕСА_3 на дитячому майданчику почув як компанія громадян відпочивали та голосно шуміли, висловлюючись нецензурною лексикою та розпивали спиртні напої. Підійшовши до даних осіб, позивач зробив зауваження, на яке чоловік, який знаходився в даній компанії відреагував агресивно і до якого приєдналась жінка, яку позивач впізнав, оскільки в дитинстві проживав з нею по сусідству. Під час словесної сварки конфлікт було врегульовано та позивач пішов у власних справах.

09.06.2021 позивачу стало відомо, що вказані особи звертались на спеціальну лінію «102» та в особистому порядку із заявою про вчинення неправомірних дій відносно них.

Факт використання газового балончику та спричинення тілесних ушкоджень заперечив.

Відповідно до пояснень начальника сектору логістики та матеріально-технічного забезпечення Святошинського УП ГУ НП у м. Києві старшого лейтенанта ОСОБА_7 від 06.07.2021, позивач проходить службу у вказаному секторі в рядовій поліції, який зарекомендував себе як неініціативний працівник, неодноразово запізнювався без поважних причин на службу.

З метою профілактики та недопущення службової дисципліни, поза службою та в побуті неодноразово проводились бесіди з позивачем, але останній всупереч своїм власним переконанням не завжди вірно реагує на зроблені зауваження.

Відповідно до службової характеристики начальника Святошинського УП ГУ НП у м. Києві від 10.07.2021, позивач зарекомендував себе посередньо, як неініціативний працівник. Чинне законодавство та нормативно-правові акти МВС України та Національної поліції України, які регламентують діяльність поліції, знає на середньому рівні.

Як поліцейський частково визнає головні напрямки та перспективу оперативно-службової діяльності, шляхи їх реалізації, зосереджує зусилля на їх чіткому та безумовному виконанні виключно в межах чинного законодавства.

На середньому рівні виконує всі найважливіші доручення Національної поліції України, Головного управління Національної поліції у м. Києві.

У колективі авторитетом та повагою не користується. Фізично підготовлений добре, табельною зброєю та спецзасобами захисту володіє задовільно.

ОСОБА_1 не націлений на основні пріоритети роботи поліції щодо підвищення рівня довіри населення та іміджу Національної поліції.

Відповідно до висновку службового розслідування від 19.07.2021, дисциплінарна комісія, провівши службове розслідування за фактами, викладеними у заяві громадянки ОСОБА_2 встановила:

08.06.2021 до Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції надійшла письмова заява громадянки ОСОБА_2 з приводу можливих неправомірних дій окремих працівників Святошинського управління поліції.

Вказану заяву зареєстровано в єдиному обліку Святошинського УП ГУ НП в м. Києві від 08.06.2021 № 37157.

В описовій частині висновку викладено пояснення ОСОБА_8 , аналогічні викладеним у заяві від 08.06.2021 № 37157, пояснення позивача, аналогічні викладеним ним 28.06.2021.

Відповідно до вказаного висновку у ході проведення службового розслідування встановлено, що 06.06.2021 до Святошинського управління поліції зі спецлінії «102» надійшли повідомлення лікаря про те, що 06.06.2021 о 01:15 по вул. Корольова, буд. 2-А у м. Києві громадянам ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 бризнув в очі з балончика знайомий чоловік ОСОБА_3 . Діагноз: хімічний опік очей (ЄО від 06.06.2021 № 36455, 36446, 36449).

Також у вказаному висновку наведено пояснення начальника сектору логістики та матеріально-технічного забезпечення Святошинського УП ГУ НП у м. Києві старшого лейтенанта ОСОБА_7 від 06.07.2021 та службову характеристику.

У ході проведення службового розслідування з метою встановлення об`єктивних обставин події здійснено бесіду по мобільному телефону з громадянкою ОСОБА_2 . В ході бесіди громадянка ОСОБА_2 пояснила, що на даний час претензій до поліцейського ОСОБА_1 не має, та надавати будь-які письмові пояснення в рамках службового розслідування відмовилась.

У вказаному висновку дисциплінарна комісія дійшла висновку, що факти, викладені у заяві ОСОБА_2 знайшли своє підтвердження в частині порушення вимог наказу МВС України від 09.11.2016 № 11179 «Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських».

Дисциплінарною комісією рекомендовано застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у виді догани за порушення вимог п.1, п. 3 ч.1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, п. 7 ч. 3 ст.1 Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України», вимог п.3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, листа ГУ НП у м. Києві від 30.06.2021 № 3703/125/01/36-2021 «Про необхідність проведення роз`яснювальної роботи з працівниками підпорядкованих підрозділів ГУ НП у м. Києві».

Наказом начальника Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві від 30.07.2021 № 10 накладено на позивача дисциплінарне стягнення у виді догани за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог п.1, п. 3 ч.1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, п. 7 ч. 3 ст.1 Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України», вимог п.3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, листа ГУ НП у м. Києві від 30.06.2021 № 3703/125/01/36-2021 «Про необхідність проведення роз`яснювальної роботи з працівниками підпорядкованих підрозділів ГУ НП у м. Києві».

Позивач вважає спірний наказ протиправним та просить його скасувати.

Розглянувши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Спірні правовідносини врегульовано Законом України «Про національну поліцію України» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі Закон № 580-VIII), Законом України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України 15.03.2018 № 2337-VIII (далі Закон № 2337-VIII, Дисциплінарний статут), Наказом Міністерства внутрішніх справ України «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України» 07.11.2018 № 893 (далі Наказ № 893), Наказом Міністерства внутрішніх справ України «Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських» від 09.11.2016 № 1179 (далі Наказ № 1179, Правила) в редакціях, чинних, на момент виникнення спірних правовідносин.

Частиною 1 статті 18 Закону № 580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний, зокрема: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Згідно із статтею 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону № 2337-VIII службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Пунктами 1 та 7 ч. 3 ст. 1 Закону № 2337-VIII встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини.

Аналіз змісту положень Дисциплінарного статуту вказує на те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) поліцейським законних і підзаконних актів із питань службової діяльності, бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативно-правовими актами передбачені.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Закону № 2337-VIII встановлено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст. 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Положеннями частини 1 ст. 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч. 3 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 Розділу ІІ якого службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 4 розділу V Порядку № 893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Системний аналіз наведених законодавчих норм дозволяє суду дійти висновку, що метою проведення службового розслідування є установлення фактичних даних вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, зокрема з`ясування обставин, причин та умов, що його зумовили, а також ступінь вини поліцейського, за наслідками чого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі. При цьому, обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.

Згідно з пунктом 7 Розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Правова оцінка судами правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна полягати насамперед в тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно у діях особи є ознаки дисциплінарного проступку та установлені законом підстави для застосування до неї дисциплінарного стягнення.

В першу чергу суд має перевірити чи належним чином було проведено службове розслідування та чи було дотримано право особи, що притягується до відповідальності, надати пояснення щодо обставин притягнення до відповідальності.

Відповідно до ст. 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Суд зазначає, що позивач під час проведення процедури службового розслідування надавав пояснення щодо обставин, зазначених у заяві ОСОБА_2 .

Вказані пояснення було долучено як до матеріалів службового розслідування, так і викладено їх зміст дослівно у висновку за результатами проведення службового розслідування.

Також відповідно до наданих відповідачем до Окружного адміністративного суду міста Києві доказів, позивач отримав усі матеріали службового розслідування 26.08.2021.

Відповідно до пункту 3 розділу ІV Правил, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику.

Суд зазначає, що наявні в матеріалах справи докази у повній мірі містять інформацію щодо вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Факт спричинення шкоди здоров`ю ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 підтверджено зверненнями лікаря ОСОБА_9 у заявах ЄО від 06.06.2021 № 36455, 36446, 36449.

Факт спричинення вказаної шкоди саме позивачем підтверджено як заявою ОСОБА_2 від 08.06.2021 № 37157, так і повідомленням лікаря ОСОБА_9 від 06.06.2021 ЄО № 36449, у якому потерпілий ОСОБА_4 чітко визначив нападником позивача.

Разом з тим, відсутність претензій до позивача з боку постраждалої ОСОБА_2 під час проведення процедури службового розслідування не є підставою для звільнення позивача від дисциплінарної відповідальності.

Суд зазначає, що у наказі начальника Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві від 25.06.2021 № 34 визначено провести службове розслідування за фактом порушення окремими працівниками службової дисципліни на підставі заяви громадянки Г.

Відповідач у відзиві на позовну заяву вказав, що з метою встановлення всіх обставин та особи, яка вчинила вищезазначений проступок в рамках службового розслідування, у наказі не було зазначено прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, оскільки такі дані частково були відсутні у заяві на підставі якої призначалось дане службове розслідування.

Разом з тим, відповідно до п. 4 Розділу ІІ Порядку №893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Проект наказу про призначення службового розслідування та пропозиції щодо складу дисциплінарної комісії готує структурний підрозділ, яким установлено наявність підстав для проведення службового розслідування.

Таким чином, Порядком № 893 допускається його оформлення без зазначення прізвища, ім`я, по батькові, посади поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься, у разі якщо такі невідомі.

Відповідно до п.1-п.5 Розділу VІ Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу (п.1).

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (п.2).

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні (п.3).

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

При проведенні службових розслідувань за фактами витоку секретної інформації зазначаються форма допуску до робіт, пов`язаних з державною таємницею, поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, або осіб, дані яких зазначаються у висновку службового розслідування, а також номер, дата наказу про надання доступу до секретної інформації та найменування органу і посадової особи, який(а) видав(ла) цей наказ (п.4).

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування (п.5).

Твердження позивача щодо незазначення у висновку про наявність полегшуючих або обтяжуючих обставин, визначених ст. 19 Дисциплінарного статуту свідчить про те, що наявність таких обставин комісією встановлено не було.

Щодо тверджень позивача про незазначення у висновку форми розгляду справи дисциплінарною комісією, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 7 Розділу V Порядку № 893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

У відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Тобто, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків, на противагу йому - формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення.

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справі № 813/1790/18.

У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 1640/3394/18 Верховний Суд указав, що суттєве (фундаментальне) порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення. Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Також суд, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, запровадив критерій виміру суттєвості порушень правової процедури ухвалення рішення та дійшов висновку, що порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення, адже в іншому випадку не буде забезпечено дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Суд зазначає, що наведені позивачем недоліки не призвели до невірних висновків дисциплінарної комісії щодо фактичних обставин дисциплінарного проступку позивача та його кваліфікації або до порушення прав позивача під час проведення процедури службового розслідування.

Наказом начальника Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві від 30.07.2021 № 10 накладено на позивача дисциплінарне стягнення у виді догани за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог п.1, п. 3 ч.1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, п. 7 ч. 3 ст.1 Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України», вимог п.3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, листа ГУ НП у м. Києві від 30.06.2021 № 3703/125/01/36-2021 «Про необхідність проведення роз`яснювальної роботи з працівниками підпорядкованих підрозділів ГУ НП у м. Києві».

З вказаним наказом позивач ознайомлений 30.07.2021.

В ході судового розгляду судом встановлено порушення позивачем вимог п.1, п. 3 ч.1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, п. 7 ч. 3 ст.1 Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України», вимог п.3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179.

Порушення вимог листа ГУ НП у м. Києві від 30.06.2021 № 3703/125/01/36-2021 «Про необхідність проведення роз`яснювальної роботи з працівниками підпорядкованих підрозділів ГУ НП у м. Києві» суд вважає неприйнятними, оскільки вказаний лист не є нормативно-правовим актом.

Відповідно до абз. 2 п. 1 Порядку № 893 уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Таким визнання виду дисциплінарного стягнення віднесено до дискреційних повноважень уповноваженого керівника.

Таким чином, зібрані в ході службового розслідування докази у повній мірі підтверджують факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а допущені дисциплінарної комісією порушення щодо оформлення документів не вплинули на повноту службового розслідування та, як наслідок, правомірність спірного наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення.

За таких обставин, суд доходить до висновку про правомірність наказу начальника Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві від 30.07.2021 № 10.

Решта доводів сторін висновків суду не спростовують.

Відповідно до ст. 19 Конституції України суд, як орган державної влади, зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами.

Згідно ч. 1, 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи наведене, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Чинним Кодексом адміністративного судочинства не передбачено повернення судового збору у разі відмови у задоволенні позовних вимог.

Керуючись Конституцією України та Кодексом адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправним та скасування наказу від 30.07.2021 № 10 «Про застосування дисциплінарного стягнення до рядового поліції ОСОБА_1 » в частині застосування до поліцейського з логістики сектору логістики та матеріально-технічного забезпечення Святошинського управління поліції рядового поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді догани відмовити повністю.

Повний текст рішення складено та підписано 21 липня 2025 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.В. Олішевська