Справа № 376/1504/25
Суддя: Батовріна І. Г.
Дата ухвалення: 2025-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/1504/25
Провадження № 2-а/376/70/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2025 року Сквирський районний суд Київської області складі:

головуючого судді Батовріної І.Г.,

за участі секретаря судових засідань Гіптенко Є.О.

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Овчаренка Д.К.,

представника відповідача Харченка О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Сквира адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Сквирської міської ради Білоцерківського району Київської області в особі відділу державного архітектурно-будівельного контролю про визнання протиправною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

21.05.2025 р. позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Сквирської міської ради Білоцерківського району Київської області в особі відділу державного архітектурно-будівельного контролю про визнання протиправною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позову вказує, 08.05.2025 року начальником відділу державного архітектурно - будівельного контролю Сквирської міської ради Харченко О.О. винесено постанову № 003 по справі про адміністративне правопорушення. Вказану постанову отримав через поштове відділення 09.05.2025 року.

Зазначає, що даною постановою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за правопорушення передбачене ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, а саме за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю, тобто за невиконання припису № 3/1 про усунення правопорушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 06.11.2024 року та припис № 3 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 06.11.2024 р., за невиконання яких притягнуто до відповідальності постановою № 003 про адміністративне правопорушення від 20.11.2024 року, яка на даний час оскаржується в Сквирському районному суді Київської області.

У постанові № 003 від 08.05.2025 року у якості порушень вказано: будівельні роботи виконуються без документу, що дає право на виконання будівельних робіт (повідомлення про початок виконання будівельних робіт) та будівельні роботи виконуються з відхиленням від будівельного паспорту, а саме збудоване підвальне приміщення та замість несучих стін встановлено несучі колони, про що не зазначено у будівельному паспорті.

Позивач вказує, що перед початком виконання будівельних робіт подавав повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об?єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, однак вказані повідомлення поверталися на доопрацювання. Окрім того вказані підстави відмови поданих повідомлень не передбачені вимогами законодавства та суперечать встановленим вимогам законодавства.

За фактом перевірки, начальником відділу державного архітектурно - будівельного контролю Сквирської міської ради Харченко О.О. та головним спеціалістом Клименко В.О. складено Акт № 1 від 23.04.2025 р. за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, припис № 1 від 23.04.2025 року про усунення правопорушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, протокол № 2304/1 від 23.04.2025 року про адміністративне правопорушення.

Зазначає, що порушення передбачені вимогами ст. 27, ч. 7 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» він не вчиняв, а відтак оскаржувана постанова є протиправною та безпідставною і підлягає скасуванню.

Ухвалою судді від 23.05.2025 року позовну заяву залишено без руху та надано строк п?ять днів з моменту отримання ухвали для усунення недоліків.

30.05.2025 року (зареєстровано 02.06.2025 року вх. № 6472/25) через систему «Електронний суд» позивачем було подано заяву про усунення недоліків.

Ухвалою судді від 02.06.2025 року провадження у зазначеній справі відкрито та постановлено здійснювати розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У судовому засіданні представник позивача просив задовольнити позовні вимоги з підстав викладених у позові, окрім того зазначив, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 406 від 7 червня 2017 р. погріб не потребує дозвільних документів. Вказує, що на даний час дія будівельних паспортів призупинена, однак вказане оскаржується у судовому порядку, окрім того постанову про притягнення до адміністративної відповідальності за невиконання припису № 3 скасовано. Позивач подавав повідомлення про початок будівельних робіт, але відповідач їх не приймає. Також наголошує, що не подача відповідачем відзиву на позовну заяву є фактичним визнанням позову.

У судовому засіданні представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову, оскільки будівельні паспорти призупинені та будівництво здійснюється з відхиленням від нього. Щодо посилання представника позивача про те, що для будівництва погребу не потрібна документація, то вказує, що у постанові Кабінету Міністрів України № 406 від 07.06.2017 р. міститься примітка відповідно до якої на зазначений об?єкт повинна бути розроблена і затверджена будівельна документація.

Дослідивши та оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд прийшов наступного висновку.

Стаття 68 Конституції України передбачає, що кожен зобов`язаний неухильно дотримуватись Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від відповідальності.

Вимогами ч.1 ст. 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні: адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення. Провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається противоправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ч. 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Судом встановлено, що відповідно до акту № 1 від 23.04.2025 року складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності перевірено дотримання суб?єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об?єкті: «Будівництво двоповерхового житлового будинку по АДРЕСА_2» за адресою: АДРЕСА_1 , земельна ділянка з кадастровим номером: :01:057:0079 (а.с. 13-22).

Також начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Сквирської міської ради Харченком О.О. видано припис № 1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 23.04.2025 року, згідно з яким, зобов`язано усунути у встановленому законодавством порядку допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у терміном до 23.05.2025 року (а.с. 25-26).

У зв`язку з тим, що за результатами позапланової перевірки було виявлено порушення вимог ст. 27, ч. 7 ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», за що встановлена відповідальність за частиною першою статті 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відносно ОСОБА_1 складений протокол про адміністративне правопорушення від 23.04.2025 року. Про розгляд справи про адміністративне правопорушення 08 травня 2025 року позивач був повідомлений. (а.с. 23-24).

Постановою у справі про адміністративне правопорушення від 08 травня 2025 року № 003 ОСОБА_1 визнано винним у вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 5100 грн. (а.с. 9-10).

Копію постанови ОСОБА_1 отримав засобами поштового зв?язку 11.05.2025 року, що підтверджується відповідним трекінгом поштового відправлення (а.с. 12).

Згідно зі ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи. При цьому належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення закон визначає своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

За змістом ст.6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Однією з функцій управління у сфері містобудівної діяльності є контроль за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації.

Відповідно до ч.1, 2 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт регулюється Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю, затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі Порядок № 553).

Згідно зі ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п.3 ч.3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.п.3 п.11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом.

При цьому, за змістом п.14 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Як вбачається з матеріалів справи, за результатами перевірки, здійсненої у період з 10 по 23 квітня 2025 року, начальником відділу ДАБК Сквирської міської ради було складено Акт №1 від 23.04.2025 року, протокол № 2304/1 про адміністративне правопорушення від 23.04.2025 року та видано припис про усунення порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил з вимогою усунути у встановленому законодавством порядку допущені порушення у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва у термін до 23 травня 2025 року.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Згідно з ч.8 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» припис обов`язкова для виконання у визначенні строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкта господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства.

Статтею 278 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено обов`язок органу чи посадової особи при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення серед інших обов`язково вирішити такі питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

Відповідно до статті 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

У частині першій статті 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Системний аналіз викладених правових норм дозволяє стверджувати, що достатньою та необхідною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях чи бездіяльності відповідного складу правопорушення, що повинно підтверджуватися належними і допустимими доказами в розумінні статті 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення та статтями 73, 74 Кодексу адміністративного судочинства України.

При цьому, правовою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності, передбаченої частиною першою статті 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення є встановлення факту невиконання нею законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Разом з тим, розгляду справи про адміністративне правопорушення повинно передувати завчасне належне повідомлення особи, відносно якої здійснюється розгляд такої справи.

Так, суд встановив, що не заперечується і самим позивачем та його представником, що ОСОБА_1 ознайомлений з вимогами припису від 06 листопада 2024 року та результатами проведення інспекцією у період з 10 по 23 квітня 2025 року позапланової перевірки, за результатами, якої, складено протокол про адміністративне правопорушення від 23.04.2025 року. Крім того, оскаржувана у справі про адміністративне правопорушення постанова, прийнята на підставі припису від 06.11.2024 року.

Суд звертає увагу, що позивачем не надано та не заявлено клопотання про витребування доказів у разі неможливості подання, а судом у процесі розгляду справи не здобуто доказів скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 06.11.2024 року, як і не надано доказів усунення порушень, які зазначені у приписі від 06.11.2024 року.

Таким чином, наведені вище обставини свідчать про те, що суб`єкт містобудування не виконав вимогу припису від 06.11.2024 року, що стало підставою для прийняття оскаржуваної постанови №003.

Щодо посилань представника позивача на той факт, що відповідачем не взято до уваги, що будується підвал, на який не передбачено отримання дозвільних документів і що позивачем належним чином направлялися повідомлення про початок будівництва, як і те, що у будівельному паспорті законодавством не передбачено зазначення про наявність несучих стін чи колон, то суд їх до уваги не бере оскільки вони стосуються правомірності/протиправності припису від 06.11.2024, що не належить до предмету розгляду безпосередньо у цій справі.

Суд звертає увагу, що оскарження правомірності припису від 06.11.2024 року відносить до предметної юрисдикції окружних адміністративних судів.

З урахуванням обставин справи, оскільки позивачем оскаржувалась попередня постанова відповідача про накладення штрафу (справа № 376/3621/24), позивач усвідомлював те, що за наслідками проведення ДІАМ вказаного позапланового заходу відповідачем буде оформлено відповідні документи реагування, оскільки подібні обставини неодноразово мали місце у минулому, що слідує з матеріалів справи та зі змісту позовної заяви.

З огляду на викладене, процесуальних порушень під час прийняття постанови про адміністративне правопорушення від 08.05.2025 року судом не виявлено, посадовими особами відділу державного архітектурно-будівельного контролю Сквирської міської ради Київської області правомірно притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, а тому суд дійшов висновку, що у задоволенні позову необхідно відмовити.

Відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

З системного аналізу вказаного положення можна дійти до висновку, що вказане є правом, а не обов?язком суду. Тому зважаючи на те, що представник відповідача з?явився у судове засідання та надав пояснення щодо позову суд не вбачає підстав розцінювати не подання представником відповідача відзиву як визнання позову.

Оскільки в задоволенні позовних вимог по суті спору суд вважає необхідним відмовити, то у відповідності до ст.139 КАС України понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору слід залишити за позивачем.

Керуючись ст. 2, 5 - 11, 19, 73-77, 79, 90, 132, 139, 159, 241- 246, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Сквирської міської ради Білоцерківського району Київської області в особі відділу державного архітектурно-будівельного контролю про визнання протиправною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Повний текст рішення складено та виготовлено 21.07.2025 року.

Суддя І.Г.Батовріна