Справа № 640/25913/20
Суддя: Ващилін Р.О.
Дата ухвалення: 2025-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

17 липня 2025 року м. Ужгород№ 640/25913/20
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Ващиліна Р.О., розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерлайт» до Київської митниці Держмитслужби як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Енерлайт» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київської митниці Держмитслужби, в якому просить: 1) визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA100000/2020/000311/2 від 23.07.2020; 2) визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100060/2020/00683 від 23.07.2020.

Заявлені позовні вимоги обґрунтовано тим, що з метою митного оформлення товару до Київської митниці Держмитслужби було подано митну декларацію, в якій митна вартість товару була зазначена за ціною контракту у розмірі 22000,00 дол. США з розрахунку 2,00 дол. США за 1 товару. Для підтвердження заявленої митної вартості були подані всі передбачені ст. 53 Митного кодексу України документи. Вказані документи не містять розбіжностей, однак всупереч діючим нормам митного законодавства відповідач відмовив у оформленні товару та прийняв рішення про коригування митної вартості такого. Вважає, що оскаржені рішення суб`єкта владних повноважень є протиправними, оскільки вони не містять жодних зауважень щодо поданих документів або обґрунтованих сумнівів у достовірності обрахованої митної вартості.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.10.2020 р. відкрито спрощене позовне провадження в даній адміністративній справі.

Однак справа у встановлені нормами Кодексу адміністративного судочинства України строки Окружним адміністративним судом міста Києва розглянута не була.

У зв`язку з ліквідацією Окружного адміністративного суду міста Києва дана адміністративна справа була передана на розгляд до Закарпатського окружного адміністративного суду.

Ухвалою від 10.03.2025 дану адміністративну справу прийнято до свого провадження Закарпатським окружним адміністративним судом.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 04.04.2025 замінено первісного відповідача Київську митницю Держмитслужби на правонаступника - Київську митницю як відокремлений підрозділ Державної митної служби України.

18 листопада 2020 року відповідач подав до суду відзив на позов №7.8-10/4976 від 13.11.2020, в якому проти заявлених позовних вимог заперечив. Так, зазначив, що під час проведення контролю правильності визначення митної вартості товарів, заявлених за митною декларацією від 21.07.2020 №UA100060/2020/385638, встановлено, що документи, подані для підтвердження митної вартості, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових такої. Зокрема, не забезпечено перекладу митної декларації відправника; в копії експортної декларації країни відправлення зазначено, що товар постачається на підставі документа №SYUR6-W2001, однак вказаний документ до митного оформлення не подано; прайс-лист від 02.03.2020 б/д не містить строку дії та всього асортименту продукції продавця. У зв`язку з чим декларанту запропоновано подати додаткові документи. За результатами аналізу додаткових документів встановлено, що наданий експертний висновок не може бути підставою для визначення митної вартості, оскільки складений виключно на підставі аналізу поданих декларантом документів. Прайс-лист №SYUR6-W2001 не місить інформації щодо товарів, заявлених до митного оформлення. Відповідно до сертифікату страхування №101044000/50, страхова сума визначається як 110% вартості товару та включає витрати на перевезення, зберігання, фрахт, митні витрати, комісію, однак така страхова сума повністю відповідає фактурній вартості товару. Митним органом проведено порівняння рівня заявленої митної вартості з митною вартістю ідентичних, подібних товарів, внаслідок чого виявлено заниження декларантом заявленого рівня митної вартості. У зв`язку з наведеним митна вартість визначена із застосуванням резервного методу, який щонайбільшою мірою ґрунтується на раніше визначених митним органом митних вартостях.

20 листопада 2020 року представник позивача подав до суду відповідь на відзив, в якій з доводами відповідача не погоджується. Звертає увагу суду на те, що такі зводяться виключно до цитування оскарженого рішення та електронного повідомлення, надісланого декларанту, та не спростовують наведених у позові аргументів.

02 квітня 2025 року представник позивача подав через особистий електронний кабінет в підсистемі «Електронний суд» додаткові пояснення у справі, в яких вкотре наголошує на тому, відповідачем не доведено факт не підтвердження декларантом правильності визначення митної вартості товару за основним методом. Окрім того, вважає, що відповідачем порушено процедуру послідовного застосування кожного з визначених Митним кодексом України методів.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що 03 березня 2020 року між TAIZHOU SHANGYUAN PLASTIC ILLUMINATION CO., LTD (продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Енерлайт» (далі ТОВ «Енерлайт») (Покупець) укладено Контракт №CR03/03/2020.

Відповідно до пп. 1.1 вказаного контракту, продавець продає, а покупець купляє світлотехнічну LED продукцію (лампи, світильники, прожектори).

Поставка товару здійснюється продавцем згідно з Додатками-специфікаціями, які являються невід`ємною частиною даного контракту (п. 1.2 контракту).

П. 2.1 контракту передбачено, що ціна товару встановлюється в дол. США і визначається в Специфікаціях, що являються додатком до даного контракту.

Продавець зобов`язаний виробити та відвантажити товар покупцю протягом 45 календарних днів після передплати, якщо інше не вказано в Додатку-специфікації (п. 4.1 контракту).

Відповідно до Додатку-специфікації №1 до контракту №CR03/03/2020 від 03.03.2020, TAIZHOU SHANGYUAN PLASTIC ILLUMINATION CO., LTD зобов`язався продати ТОВ «Енерлайт» 11000 одиниць товару LED luminary ENERLIGHT корпусний світильник ENERLIGHT Т8 2х1,2 ІР65, вартістю 2,00 дол. США за 1. Загальна вартість операції становить 22000,00 дол. США.

Як вбачається із вищезазначеного Додатку-специфікації, сторони домовилися про наступні умови оплати: 6600,00 дол. США в якості передплати та 15400,00 дол. США проти коносаменту.

11 березня 2020 року ТОВ «Енерлайт» перерахувало на рахунок TAIZHOU SHANGYUAN PLASTIC ILLUMINATION CO., LTD 6600,00 дол. США в якості передплати за товар.

На підставі укладеного контракту та комерційного інвойсу №1 від 05.06.2020 ТОВ «Енерлайт» придбало корпусний світильник ENERLIGHT Т8 2х1,2 ІР65 у кількості 11000 загальною вартістю 22000,00 дол. США.

17 липня 2020 року ТОВ «Енерлайт» перерахувало на рахунок TAIZHOU SHANGYUAN PLASTIC ILLUMINATION CO., LTD 15400,00 дол. США в якості передплати за товар.

З метою здійснення митного оформлення придбаного товару 21 липня 2020 року ТОВ «Енерлайт» подало до Київської митниці Держмитслужби електронну митну декларацію №UA100060/2020/385638, відповідно до якої митна вартість визначена за основним методом, тобто за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), в сумі 22000,00 дол. США з розрахунку 2,00 дол. США за 1 шт.

Як вбачається з додатку до декларації, заявлена митна вартість товару становить 663376,11 грн (24034,41 дол. США) та включає в себе ціну товару в іноземній валюті 22000,00 дол. США, витрати на транспортування 54440,00 грн та витрати на страхування 1711,91 грн.

Для підтвердження заявленої митної вартості товару за ціною контракту разом з митною декларацією було подано контракт №CR03/03/2020 від 03.03.2020, Додаток-специфікацію №1 від 04.03.2020, прайс-лист від 02.03.2020, банківські платіжні документи, договір на транспортно-експедиторське обслуговування №77421 від 28.09.2017, рахунок-фактуру №LS-4293849 від 10.07.2020, довідку про транспортні витрати №337282 від 10.07.2020, Генеральний договір страхування вантажів №101044000 від 01.11.2018, рахунок-фактуру №101044000/50 від 28.05.2020, сертифікат про страхування №101044000/50 від 28.05.2020 до Генерального договору страхування вантажів, декларацію на експорт товару Китайської Народної Республіки №18713365 від 29.05.2020, каталог продукції від 13.07.2020 та разову перепустку №81310 від 21.07.2020.

З метою отримання додаткової інформації щодо підтвердження заявленої митної вартості товару 21 липня 2020 року Київською митницею Держмитслужби надіслано ТОВ «Енерлайт» електронне повідомлення з вимогою надати протягом 10 днів додаткові документи, а саме: 1) договір із третіми особами, пов`язаний з договором про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором; 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору; 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) каталоги, специфікації, прейскуранти виробника товару; 6) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість страхування; 7) страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 8) банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 9) копію митної декларації країни відправлення; 10) за власним бажанням подати додаткові наявні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.

Необхідність подання додаткових документів аргументовано відсутністю можливості ідентифікувати вартісні характеристики оцінюваних товарів, оскільки в копії експортної декларації країни відправлення №18713365 зазначено, що товар постачається на підставі документа №SYUR6-W2001, однак вказаний документ до митного оформлення не подано. Окрім того, зазначено, що прайс-лист від 02.03.2020 б/д не містить строку дії та всього асортименту продукції продавця, тому не дає інформацію щодо дійсності ціни оцінюваного товару.

З метою усунення зазначених митним органом недоліків декларантом надіслано лист №29 від 22.07.2020, в якому повідомлено, що ТОВ «Енерлайт» не має укладених договорів із третіми особами, які пов`язані з контрактом №CR03/03/2020 від 03.03.2020; не здійснювало платежів третім особам на користь продавця; не здійснювало оплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов контракту; заявлений товар імпортується вперше і ще не був на балансі підприємства, тому товариство не може надати виписку з бухгалтерської документації.

Окрім того, митному органу було надано переклад на українську мову Митної декларації країни відправлення №18713365, експертний висновок ДП «Укрпромзовнішекспертиза» від 22.0.2020 №1511; інвойс №SYUR6-W2001 від 29.05.2020; прайс-лист №SYUR6-W2001 від 02.03.2020 за аналогічним товаром; сторінки з каталогу виробника.

Однак Київська митниця Держмитслужби 23 липня 2020 року знову надіслала ТОВ «Енерлайт» повідомлення про необхідність надання додаткових документів, перелік яких співпадає з раніше надісланим. Окрім того, зазначено, що наданий експертний висновок не може бути підставою для визначення митної вартості, оскільки складений виключно на підставі аналізу поданих декларантом документів та не враховано кон`юнктуру ринку. Прайс-лист №SYUR6-W2001 не місить інформації щодо товарів, заявлених до митного оформлення. Відповідно до сертифікату страхування №101044000/50. Відповідно до сертифікату страхування №101044000/50 від 28.05.2020, страхова сума встановлена в розмірі 22000,00 дол. США, що відповідає фактурній вартості товару (без врахування 110% вартості товару та включає витрати на перевезення, зберігання, фрахт, митні витрати, комісію), що суперечить умовам страхування та викликає сумніви у достовірності відомостей, зазначених у товаросупровідних документах. При цьому повідомлено, що за результатами проведеного порівняння, встановлено наявну у митного органу інформацію щодо вищого рівня митної вартості ідентичних товарів та роз`яснено неможливість застосування послідовно кожного наступного методу визначення митної вартості, відповідно до ст. 57 Митного кодексу України.

Листом №29/2 від 22.07.2020 ТОВ «Енерлайт» повідомило про відсутність інших документів та просило завершити митне оформлення товару на підставі п. 6 ст. 255 Митного кодексу України.

За результатами розгляду поданих декларантом документів Київською митницею Держмитслужби прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA100000/2020/000311/2 від 23.07.2020 із застосуванням резервного методу визначення митної вартості товару, згідно з яким скоригована митна вартість товару визначена в розмірі 37178,90 дол. США з розрахунку 4,63 дол. США за 1 шт. Зазначена митна вартість ґрунтується на раніше визнаних митними органами митних вартостях, а саме, МД №UA100020/2020/30315 від 25.06.2020.

Прийняте Київською митницею Держмитслужби рішення аргументоване наявністю сумнівів у правильності визначення митної вартості, оскільки документи, подані до митного оформлення товару, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної декларації. При цьому прописано всі недоліки, зазначені у раніше надісланих декларанту повідомленнях.

Також у зв`язку з винесеним рішення про коригування митної вартості товарів Київською митницею Держмитслужби відмовлено ТОВ «Енерлайт» в митному оформленні товарів, про що складено картку відмови №UA100060/2020/00683 від 23.07.2020.

Вважаючи такі рішення митного органу протиправними, прийнятими всупереч норм митного законодавства та такими, що порушують його права, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із наступного.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України №4495-VI від 13.03.2012 (далі МК України), Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Порядок здійснення митного оформлення регулюється нормами розділу VIII МК України. Так, метою митного оформлення згідно з митним законодавством є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 257 МК України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, в розумінні МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Зазначене кореспондується також з положеннями ч. 4 ст. 58 МК України, згідно з якими митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ч. 1 ст. 51 МК України передбачено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою (ч. 1 ст. 52 МК України).

Згідно ч. 8 ст. 52 МК України у декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене.

Стаття 53 МК України регламентує перелік документів, що подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості. Так, зазначеною статтею встановлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч. 5 ст. 264 та ч. 1 ст. 54 МК України, з метою визначення правильності заповнення поданої митної декларації та відповідності доданих до неї документів, а також контроль правильності визначення митної вартості установленим вимогам митний орган здійснює перевірку митної декларації, що полягає, в тому числі, у перевірці числового значення заявленої митної вартості.

В розумінні положень ч. 2 ст. 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Як визначено ч. 3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Положення ч. 5 ст. 53 МК України забороняють вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Системний аналіз наведених правових норм вказує на те, що митні органи мають право витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, а саме, наявність розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

У зв`язку з вказаним суд вважає, що саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.

Аналогічна правова позиція неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, у постановах від 19.02.2019 у справі №814/1888/16, від 07 травня 2020 року у справі №1.380.2019.001625, від 19 березня 2021 року у справі №820/5525/16.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Необхідність подання додаткових документів Київська митниця аргументувала відсутністю можливості ідентифікувати вартісні характеристики оцінюваних товарів, оскільки в копії експортної декларації країни відправлення №18713365 зазначено, що товар постачається на підставі документа №SYUR6-W2001, однак вказаний документ до митного оформлення не подано. Окрім того, зазначено, що прайс-лист від 02.03.2020 б/д не містить строку дії та всього асортименту продукції продавця, тому не дає інформацію щодо дійсності ціни оцінюваного товару.

Однак суд вважає такі мотиви відповідача безпідставними, оскільки при митному оформленні товару ТОВ «Енерлайт» подало всі передбачені ч. 2 ст. 53 МК України документи, зокрема: контракт №CR03/03/2020 від 03.03.2020, Додаток-специфікацію №1 від 04.03.2020, банківські платіжні документи, договір на транспортно-експедиторське обслуговування №77421 від 28.09.2017, рахунок-фактуру №LS-4293849 від 10.07.2020, довідку про транспортні витрати №337282 від 10.07.2020, Генеральний договір страхування вантажів №101044000 від 01.11.2018, рахунок-фактуру №101044000/50 від 28.05.2020, сертифікат про страхування №101044000/50 від 28.05.2020 до Генерального договору страхування вантажів.

Митний орган не надав суду жодних достатніх та належних обґрунтувань того, яким чином виявлені ним розбіжності позбавляють його можливості перевірити заявлену митну вартість імпортованого товару. На противагу чому, позивачем було надано повний обсяг обов`язкових та інших наявних додаткових документів, який належно підтверджує числові значення складових митної вартості товару.

Більше того, за результатами розгляду даної справи судом не встановлено наявність в наданих декларантом для митного оформлення документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за цей товар. З огляду на що суд вважає, що Київська митниця Держмитслужби могла достеменно визначити митну вартість товару за основним методом (ціною договору).

При цьому суд відхиляє посилання митного органу на відсутність в прайс-листі відомостей про строк його дії та весь асортимент продукції продавця, оскільки ці відомості не вимагаються законодавством та жодним чином не впливають на можливість розрахунку митної вартості задекларованого товару за поданими до митного оформлення документами.

Суд також вважає безпідставними посилання відповідача на не включення до страхової суми, визначеної в сертифікаті страхування №101044000/50 від 28.05.2020, витрат на перевезення, зберігання, фрахт, митні витрати, комісію. З цього приводу суд зазначає наступне.

Так, укладеним між Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «Граве Україна»» (Страховик) та ТОВ «Енерлайт» (Страхувальник) генеральним договором страхування вантажів №101044000 від 01.11.2018 передбачено, що страхова сума встановлюється у розмірі ринкової вартості вантажів, що планується до перевезення. Страховою сумою за кожним перевезенням вважається сума, заявлена страхувальником безпосередньо в повідомленні та сертифікаті.

Відповідно до страхового сертифікату №101044000/50 від 28.05.2020, страхова сума встановлюється у розмірі дійсної вартості вантажу. Дійсна вартість визначається як 110% від вартості вантажу за ціною виробника та/або постачальника, виключаючи витрати по перевезенню, зберіганню, фрахт, митні витрати, комісію тощо та становить 6534000,00 грн.

Отже, генеральним договором страхування вантажів №101044000 від 01.11.2018 не передбачена можливість обчислення вартості страхової суми з врахуванням витрати по перевезенню, зберіганню, фрахті, митних витрат, комісії тощо, як заявляє митний орган.

За відомостями офіційного веб-сайту Національного банку України, офіційний курс долара США до гривні станом на 28.05.2020 становив 27,0002 грн. Отже, обрахована в страховому сертифікаті №101044000/50 від 28.05.2020 страхова сума 6534000,00 грн становить 110% від вартості вантажу (22000,00 доларів США * 110% * 27,0002 грн) та відповідає встановленому сторонами порядку її обрахунку.

Таким чином, всі відомості щодо вартості транспортних витрат та страхування, необхідні для визначення дійсної митної вартості товару, були пред`явлені декларантом для митного оформлення.

Згідно ч.ч. 2, 3 ст. 57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

З поданої ТОВ «Енерлайт» митної декларації вбачається, що декларант визначив митну вартість товару за першим методом за ціною договору.

З матеріалів справи вбачається, що на підтвердження митної вартості товару ТОВ «Енерлайт» було подано документи, що стосуються здійсненої операції з придбання такого товару та його транспортування та страхування, банківську виписку щодо оплати такого. Окрім того, додатково на вимогу митного органу надано висновок експертного товарознавчого дослідження з проведеного аналізу відповідності цінових умов контракту №CR03/03/2020 від 03.03.2020 поточній кон`юнктурі ринку. Таке дослідження було проведено за результати аналізу різних інтернет-ресурсів, що спростовує твердження відповідача про не врахування під час його проведення кон`юнктури ринку.

Суд вважає, що надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, тобто відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

Однак такі документи не були взяті до уваги Київською митницею Держмитслужби при прийнятті оскарженого рішення.

Норми ч. 2 ст. 58 МК України передбачають, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

При цьому, у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу (ч. 3 ст. 58 МК України).

Таким чином, за результатами проведеного правового аналізу законодавчих норм, що регулюють порядок визначення митної вартості товару, суд дійшов висновку, що така визначається в першу чергу за ціною договору, і тільки в разі неможливості застосування такого, використовуються другорядні методи.

Відповідно до ч. 3 ст. 54 МК України, за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Ч. 6 зазначеної статті МК України також передбачено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до положень статті 55 МК України, митний орган за відповідних умов має право здійснювати коригування митної вартості товару, заявленої декларантом. Зокрема, згідно з положеннями п.п. 2, 4 ч. 2 цієї статті рішення про коригування заявленої митної вартості товарів повинно містити не лише наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), яка призвела до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом, але й обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Обов`язок митних органів обґрунтовувати причини та порядок здійснення коригування митної вартості встановлюються також Правилами заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затвердженими наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 (далі Правила).

Так, відповідно до п. 2.1 Правил, у випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Тобто, законодавець встановив, що в адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення митний орган повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення. Відповідно, рішення митного органу не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару. Висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

З матеріалів справи вбачається, що за результатами проведеного порівняння рівня заявленої митної вартості з рівнями митної вартості ідентичних, подібних (аналогічних) товарів та з довідковою інформацією, Київська митниця Держмитслужби встановила заниження заявленого рівня митної вартості, що суперечить поняттю дійсної вартості товару. Відповідно до рішення про коригування митної вартості товарів №UA100000/2020/000311/2 від 23.07.2020, за результатами проведеного порівняння встановлено, що у митного органу наявна інформація щодо рівня митної вартості ідентичних товарів за вищими рівнями митної вартості. Поряд з цим, у цьому ж таки рішенні відповідач зазначив про неможливість застосування методу визначення митної вартості за ідентичними товарами у зв`язку з відсутністю вартості операції з ідентичними товарами, прийнятими митним органом, з дотриманням умов, зазначених у ст. 59 МК України.

При цьому при обрахунку митної вартості заявленого до митного оформлення товару відповідач застосував резервний метод. Так, в обґрунтування порядку визначення в оскарженому рішенні скоригованої митної вартості пред`явленого до митного оформлення товару корпус світильника лінійного Enerlight T8 2*1, модель LED luminary Enerlight T8 2*1.2 за резервним методом Київська митниця Держмитслужби посилається на дані митної декларації №UA100020/2020/30315 від 25.06.2020.

Проте з наданої на вимогу суду копії такої митної декларації неможливо встановити, що зазначений в ній товар є ідентичним тому, що пред`явлений до митного оформлення ТОВ «Енерлайн», оскільки така не містить жодних його характеристик. В свою чергу суд вважає, що різні стельові світильники відрізняються за своїми якісними, технічними характеристиками та складовими матеріалу, що може значно вплинути на їхню вартість.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положення ч. 7 ст. 54 МК України передбачають, що у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

З огляду на вищенаведені законодавчі норми та встановлені судом обставини справи, суд вважає, що у відповідача були відсутні підстави для визначення митної вартості товару за резервним методом та проведення її коригування, а тому заявлені позовні вимоги є правомірними та підлягають задоволенню.

Ч. 1 ст. 139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. 241, 243, 255, 257, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерлайт» (місцезнаходження: вул. Здолбунівська, буд. 7-Д, корпус Г, м. Київ, 02081, ) до Київської митниці Держмитслужби як відокремленого підрозділу Державної митної служби України (місцезнаходження: бульвар Гавела Вацлава, буд. 8-а, м. Київ, 03124, ) про визнання протиправним та скасування рішень, задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Київської митниці Держмитслужби №UA100000/2020/000311/2 від 23.07.2020.

3. Визнати протиправною та скасувати картку відмови Київської митниці Держмитслужби в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100060/2020/00683 від 23.07.2020.

4. Стягнути із Київської митниці Держмитслужби як відокремленого підрозділу Державної митної служби України (місцезнаходження: бульвар Гавела Вацлава, буд. 8-а, м. Київ, 03124, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерлайт» (місцезнаходження: вул. Здолбунівська, буд. 7-Д, корпус Г, м. Київ, 02081, ) за рахунок бюджетних асигнувань 4394,00 грн (Чотири тисячі триста дев`яносто чотири грн 00 коп.) судових витрат.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

СуддяР.О. Ващилін