Справа № 320/2537/25
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2025-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви

17 липня 2025 року справа № 320/2537/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кушнова А.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, стягнення коштів,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління ДПС у Київській області, в якому позивач просить суд:

- визнати противоправним та скасувати податкове повідомлення - рішення від 28.07.2021 №1-1013 Головного управління ДПС у Київській області, за податковий період 2020 року у розмірі 6273,32 грн на рахунок Головного управління державної казначейської служби України у Кіровоградській області;

- визнати противоправним та скасувати податкове повідомлення - рішення від 21.11.2024 №1-1013-UA0077673 Головного управління ДПС у Київській області за податковий період 2023 року у розмірі 9708,30 грн на рахунок Головного управління державної казначейської служби України у Кіровоградській області;

- визнати противоправними та скасувати податкові повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Київській області, податкового зобов`язання за платежем податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачуваного фізичними особами, які є власниками нежитлової нерухомості на споруди котельні №6, а саме: насосна мазуту, резервуарів залізобетонних 2х500 м.куб, за адресою АДРЕСА_1 та стягнути з Головного управління державної казначейської служби України у Кіровоградській області на користь ОСОБА_1 сплачені ним платежі податку: 21.07.2021 у сумі 6884,70 грн; 28.07.2021 у сумі 2884,60 грн; 28.07.2021 у сумі 2901,91 грн; 22.12.2023 у сумі 5187,00 грн; 22.12.2023 у сумі 9418,50 грн, а загалом на суму 27276,71 грн.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.02.2025 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позову шляхом надання доказів отримання оскаржуваного ППР від 28.07.2021 №1-1013 та надати обґрунтовану заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду разом із доказами поважності причин його пропуску щодо оскарження податкового повідомлення-рішення від 28.07.2021 №1-1013; надання уточненої позовної заяви, в якій чітко визначити зміст позовних вимог позивача до відповідача (чів) відповідно до вимог частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України, викладений у п. 4 прохальної частини позовної заяви, а також уточнити склад учасників справи або прохальну частину позовної заяви; надання доказів сплати судового збору щодо усіх позовних вимог після їх уточнення.

01.04.2025 на адресу суду від позивача на виконання вимог ухвали суду від 24.02.2024 надійшли докази усунення недоліків позову, а саме позовна заява (уточнена) від 28.02.2025.

Так, у позовній заяві (уточненій) від 28.02.2025 ОСОБА_1 звертається до суду із позовом до Головного управління ДПС у Київській області, в якому просить суд:

- визнати противоправним та скасувати податковий борг, який складається з нарахованого податку на нерухомість за податковим повідомленням - рішенням (форма "Ф") №1-1013-UA0077673 від 21.11.2025 у розмірі 9708,30 грн та заборгованості за попередній період, станом на 31.12.2024 у розмірі 5346,56 грн, що загалом складає податковий борг у розмірі 15054,86 грн на рахунок Головного управління державної казначейської служби України у Кіровоградській області та податковий борг;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області утримуватися в подальшому від рішення з нарахування позивачу податкового зобов`язання, згідно з підпунктом 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України та відповідно до пункту 266.7.2 пункту 266.7 статті 266 Податкового кодексу України, за платежем податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачуваного фізичними особами, які є власниками нежитлової нерухомості 18010300, що є комплекс будівель котельні №1, а саме: будівля котельні, площею 2583 кв.м.; склад, площею 305 кв.м.; мазутсховище, площею 790 кв.м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 , які до свого знищення у 2015 році, були промисловими будівлями.

Дослідивши надані позивачем докази усунення недоліків позову, суд дійшов висновку про виконання позивачем вимог ухвали суду від 24.02.2025 не в повному обсязі.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи захисту свого публічного права, свободи чи інтересу, а обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти, з настанням яких суб`єкти публічного права вступають з фізичними чи юридичними особами у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології.

Статтею 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Суд звертає увагу позивача на те, що дії суб`єкта владних повноважень активна поведінка, яка може мати вплив на права, свободи та інтереси фізичних та юридичних осіб, в той час коли протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень це пасивна поведінка суб`єкта владних повноважень, зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (пункт 19 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до висновку Верховного Суду в ухвалі від 23.01.2019 у справі № 9901/35/19 під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, що має сформулюватися максимально чітко і зрозуміло. Особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Великою Палатою Верховного Суду у справі № 640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

У п. 2 прохальної частини позовної заяви (уточненої) від 28.02.2025 позивач просить суд визнати противоправним та скасувати податковий борг, який складається з нарахованого податку на нерухомість за податковим повідомленням - рішенням (форма "Ф") №1-1013-UA0077673 від 21.11.2025 у розмірі 9708,30 грн та заборгованості за попередній період, станом на 31.12.2024 у розмірі 5346,56 грн, що загалом складає податковий борг у розмірі 15054,86 грн на рахунок Головного управління державної казначейської служби України у Кіровоградській області та податковий борг.

Суд звертає увагу позивача на те, що податковий борг не є актом індивідуальної дії до позивача, не є зобов`язанням позивача до вчинення конкретних дій та не носить імперативний характер. Належним способом захисту у даній справі є визнання протиправним та скасування акту індивідуальної дії суб`єкта владних повноважень - відповідного податкового повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Київській області стосовно позивача з певними реквізитами (номер та дата).

Крім того, у п. 2 прохальної частини позовної заяви (уточненої) від 28.02.2025 позивачем допущено помилку при зазначенні реквізитів спірного податкового повідомлення - рішення, замість ППР №1-1013-UA0077673 від 21.11.2024 помилково вказано №1-1013-UA0077673 від 21.11.2025, тобто зазначено майбутню дату складання ППР.

Отже, позивачу необхідно надати до суду нову редакцію позовної заяви, з урахуванням висновків суду.

Частинами першою-третьою статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про можливість продовження строку для виконання вимог ухвали суду від 24.02.2025 про залишення позову без руху, - протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Керуючись статтями 121, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Продовжити ОСОБА_1 процесуальний строк, встановлений ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.02.2025, для усунення недоліків позовної заяви, - на 5 (п`ять) календарних днів з дня отримання копії цієї ухвали, протягом якого позивачу необхідно:

- надати нову редакцію позовної заяви, з урахуванням висновків суду, а саме вказати позовні вимоги відповідно до статті 5 КАС України про визнання протиправним та скасування індивідуального акта та зазначенням правильних реквізитів оскаржуваного ППР.

2. Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) позивачу, зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кушнова А.О.