Справа № 160/14815/24
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2024-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Захарчук-Борисенко Н. В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправною та скасування постанови,-
06.06.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява АТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, в якій позивач просить:
Ухвалою від 10.06.2024 року прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи у письмовому провадженні в порядку статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
Правом на подання відзиву відповідач не скористався, про розгляд справи повідомлений належним чином, що підтверджено матеріалами справи.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини.
Дата початку заходу: 20.10.2023 року.
Дата закінчення заходу: 27.10.2023 року.
Тип заходу: позаплановий.
Форма заходу: перевірка.
Предмет здійснення заходу: з питань законності призупинення дії трудового договору.
Інформація про здійснення попереднього заходу (ти заходу і строк його здійснення): позаплановий захід з 28.01.2021 року по 09.02.2021 року.
Підстава здійснення заходу: абз. 5 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі звернення фізичної особи про порушення, що спричинили шкоду її правам, за погодженням Державної служби України з питань праці від 10.10.2023 року №ЦА-4821/1/2.1.6-23а.
- наказ про звільнення ОСОБА_1 у 2021 році, документи, які підтверджують виплату остаточного розрахунку при звільненні;
- наказ про звільнення ОСОБА_1 у 2022 році, документи, які підтверджують виплату остаточного розрахунку при звільненні;
- наказ про призупинення дії трудового договору ОСОБА_1 у 2023 році;
- документи, які підтверджують виплату остаточного розрахунку при звільненні ОСОБА_1 ;
- інформація про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності;
- пояснення керівника;
- інформація щодо підприємства та його керівників (директора, головного бухгалтера, начальника відділу кадрів), а саме: дата і місце народження, громадянство, адреса проживання, серія і номер паспорта, ІПН та інші документи на вимогу інспектора праці.
Позивач листом №130/1492 від 25.10.2023 року направив до відповідача відповідь на вимогу від 20.10.2023 року. У відповіді зазначено, що документи та інформація, зазначені у п. 1,2,4,5,6 Вимоги від 20.10.2023 року не кореспондуються з питанням позапланового заходу та предметом перевірки (щодо законності призупинення дії трудового договору з ОСОБА_1 ), що позбавляє позивача правових підстав для їх надання. Разом з тим, на момент подання скарги 08.10.2023 року, яка стала підставою для здійснення позапланового заходу, Н.О. Калашнікова перебувала у відпустці. На час подання скарги та прийняття рішення про проведення перевірки не відбулося факту призупинення трудових відносин, що виключає порушення її прав та законних інтересів, а тому виключає і можливість ДТЕК виконати п. 3 Вимоги.
У даному Акті наявна відмітка директора ДТЕК «із зауваженнями згідно листа від 02.11.2023 року №130/1541».
Вважаючи спірну постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.
Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, їх посадові особи повинні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно ст. 43 Конституції України передбачено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку він вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.
Відповідно до статті 4 Кодексу законів про працю України (далі- КЗпП України) законодавство про працю складається з Кодексу законів про працю України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього.
Частиною 1 статті 259 КЗпП України визначено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, та його територіальні органи у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №96 затверджено Положення про Державну службу України з питань праці (далі- Положення №96).
Пунктом 1 Положення №96 визначено, що Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України Міністра економіки, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Підпунктами 6, 9 пункту 4 Положення №96 визначено, що Держпраці відповідно до покладених на неї завдань, у тому числі, здійснює:
- державний контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю;
- державний контроль за додержанням вимог законодавства про працю, зайнятість населення в частині дотримання прав громадян під час прийому на роботу та працівників під час звільнення з роботи; використання праці іноземців та осіб без громадянства; наймання працівників для подальшого виконання ними роботи в Україні в іншого роботодавця; дотримання прав і гарантій стосовно працевлаштування громадян, які мають додаткові гарантії у сприянні працевлаштуванню; провадження діяльності з надання послуг з посередництва та працевлаштування.
Пунктом 7 Положення №96 встановлено, що Державна служба України з питань праці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.
На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду(контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю), визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Відповідно до Закону діяльність органів державного нагляду(контролю) планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Законом встановлено, що планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому.
Підстави для здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) визначаються статтею 6 Закону.
В абзаці 11 частини першої статті 6 Закону №877-V «Про основні засади державного нагляду(контролю) у сфері господарської діяльності» зазначено, що під час проведення позапланового заходу застосовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні(направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Це положення покликане запобігти зловживанням державними органами з питань праці у проведенні перевірок з ширшим обсягом питань.
Частиною 1 статті 6 Закону №877 визначено, що підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
Дана скарга відсутня у матеріалах справи.
Відповідно до частин 1, 2 статті 7 Закону №877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення) (абзац 1 частини 5 статті 7 Закону №877).
- наказ про звільнення ОСОБА_1 у 2021 році, документи, які підтверджують виплату остаточного розрахунку при звільненні;
- наказ про звільнення ОСОБА_1 у 2022 році, документи, які підтверджують виплату остаточного розрахунку при звільненні;
- наказ про призупинення дії трудового договору ОСОБА_1 у 2023 році;
- документи, які підтверджують виплату остаточного розрахунку при звільненні ОСОБА_1 ;
- інформація про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності;
- пояснення керівника;
- інформація щодо підприємства та його керівників (директора, головного бухгалтера, начальника відділу кадрів), а саме: дата і місце народження, громадянство, адреса проживання, серія і номер паспорта, ІПН та інші документи на вимогу інспектора праці.
Позивач листом №130/1492 від 25.10.2023 року направив до відповідача відповідь на вимогу від 20.10.2023 року, де вказав, що документи та інформація, зазначені у п. 1,2,4,5,6 Вимоги від 20.10.2023 року не кореспондуються з питанням позапланового заходу та предметом перевірки (щодо законності призупинення дії трудового договору з ОСОБА_1 ), що позбавляє позивача правових підстав для їх надання. Разом з тим, на момент подання скарги 08.10.2023 року, яка стала підставою для здійснення позапланового заходу, Н.О. Калашнікова перебувала у відпустці. На час подання скарги та прийняття рішення про проведення перевірки не відбулося факту призупинення трудових відносин, що виключає порушення її прав та законних інтересів, а тому виключає і можливість ДТЕК виконати п. 3 Вимоги.
Так, зі змісту позовної заяви, а також відповіді на вимогу та зауважень до Акту, вбачається, що позивач зазначав про перебування скаржника, ОСОБА_1 , у відпустці у період прийняття наказу від 17.10.2023 року та направлення від 18.10.2023 року.
За результатами розгляду даного листа відповідач склав Акт про неможливість проведення перевірки АТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО», зважаючи на ненадання останнім документів, неможливо провести позаплановий захід державного нагляду (контролю) у формі перевірки.
При цьому, у спірній постанові, яка прийнята на підставі означеного Акта, зазначено, що позивачем не надано для ознайомлення книги, реєстри та документи, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію / відомості з питань, які є предметом перевірки, їх завірених об`єктом відвідування копій.
Як встановлено судом, то позивач не долучив до листа №130/1492 від 25.10.2023 року та до позовної заяви жодних документів щодо перебування скаржниці у відпустці у період подання скарги. Однак, відповідач не витребував таких документів щодо інформації про перебування скаржника у відпустці, про що позивачем було вказано неодноразово.
Зі змісту вимоги вбачається, що відповідач зобов`язував керівника позивача надати зокрема наказ про призупинення дії трудового договору ОСОБА_1 у 2023 році, проте позивач не надав відповідних документів, зважаючи на відсутність факту призупинення трудового договору.
Суд погоджується з доводами позивача, що пункти 1, 2, 4, 5 та 6 Вимоги не стосуються підстави проведення заходу державного контролю.
Відповідач зазначив у Акті та спірній постанові, що ненадання до перевірки документів є недопущенням до перевірки та перешкодою у її проведенні.
Суд відзначає, що за змістом положень статті 1 Закону № 877 створення перешкод органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) полягає у невиконанні законних вимог посадових осіб органу державного нагляду (контролю) або недопущенні посадових осіб цього органу до здійснення заходів державного нагляду (контролю), підстави яких визначені законом.
Приписами статті 8 Закону № 877 надано право органу державного нагляду (контролю) одержувати від суб`єкта господарювання довідки, документи, матеріали, відомості з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), якому кореспондує обов`язок такого суб`єкта господарювання, передбачений статтею 11 цього ж Закону, надавати такі довідки, документи, матеріали та відомості.
Отже, вимога органу державного нагляду (контролю), звернена до суб`єкта господарювання, надати довідки, документи, матеріали, відомості з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), є законною вимогою, тому її невиконання відповідним суб`єктом господарювання є, у розумінні положень статті 1 Закону № 877, створенням перешкод контролюючому органу під час здійснення ним заходів державного нагляду (контролю) та призводить до відповідальності, яка передбачена абзацом сьомим частини другої статті 265 КЗпП України.
Суд зазначає, що позивачем не вчинялись дії, які б перешкоджали проведенню перевірки відповідачем, так як, ним не було відмовлено у наданні документів, визначених переліком, а навпаки обгрунтовано неможливість їх подання. Відповідачем, у свою чергу, не перевірено пояснень позивача в частині ненадання документів щодо призупинення трудового договору зі скаржницею, та не надано відповідної оцінки таким твердженням, у т.ч. і шляхом подання відзиву на позовну заяву.
Тож, твердження відповідача про недопущення його до перевірки та створення перешкод у її проведенні не підтверджено матеріалами справи.
Верховний Суд також зазначив, що даючи оцінку рішенню посадової особи територіального органу Держпраці за наслідками перевірки, окрім правомірності, власне вимог цього рішення (з огляду на правовий статус Держпраці та її територіальних органів), важливим є з`ясувати, серед іншого, дотримання процедури проведення цієї позапланової перевірки. У такому контексті слід зважити на те, на якій підставі призначено цю перевірку, що було предметом перевірки, чи оформлено відповідні документи на проведення позапланової перевірки, чи ознайомлений суб`єкт господарювання про проведення позапланової перевірки і її предметом.
Такого ж висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 31.01.2019 року у справі №809/799/17 та у постанові від 19.09.2018 року №804/2956/17.
Отже, інші доводи сторін не потребують правового аналізу, оскільки не мають вирішального значення.
Згідно з частиною першою статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Враховуючи викладене вище, суд робить висновок, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Керуючись ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву АТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправною та скасування постанови задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко