Справа № 520/15867/24
Суддя: Катунов В.В.
Дата ухвалення: 2025-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2025 р. Справа № 520/15867/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Катунова В.В.

суддів: Подобайло З.Г. , Чалого І.С.

за участю секретаря судового засідання Кривенка Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.03.2025 суддя Мар`єнко Л.М., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022 по справі № 520/15867/24

за позовом Акціонерного товариства "Харківобленерго"

до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг

про визнання протиправними та скасування постанов, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Харківобленерго" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, в якому просить суд:

1) визнати протиправною та скасувати з дати прийняття постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 19.11.2019 №2406 "Про затвердження економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги на 2020 рік" в частині затвердження для Акціонерного товариства "Харківобленерго" економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електромережами 1 класу напруги на 2020 рік на рівні 0,0544 та 2 класу напруги на рівні 0,0835, та встановити їх на рівні на 1 класі напруги - 0,0566 та 2 класі напруги - 0,0885 відносних одиниць;

2) зобов`язати Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг () здійснити для Акціонерного товариства "Харківобленерго" () перерахунок економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електромережами 1 та 2 класів напруги на 2020 рік, відповідно до Положення про порядок подання, визначення та затвердження економічних коефіцієнтів нормативних та прогнозованих технологічних витрат електроенергії, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 27.07.2017 №981, в редакції постанови від 27.12.2017 №2099;

3) визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 20.11.2020 №2154 "Про затвердження економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електричними мережами 1 та 2 класів напруги на прогнозний період" в частині затвердження для Акціонерного товариства "Харківобленерго" економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електромережами на перший регуляторний період в цілому в розрізі 2021 2024 років: на 2021 рік - по 1 класу напруги - 0,0541, по 2 класу напруги 0,0808 відносних одиниць; на 2022 рік - по 1 класу напруги - 0,0537, по 2 класу напруги 0,0782 відносних одиниць; на 2023 та 2024 роки на рівні 2022 року, тобто по 1 класу напруги - 0,0537, по 2 класу напруги 0,0782 відносних одиниць та встановити на рівні: - на 2021 рік на 1 класі напруги 0,0562 та 2 класі напруги - 0,0857 відносних одиниць;

- на 2022 рік на 1 класі напруги 0,0559 та 2 класі напруги - 0,0829 відносних одиниць;

- на 2023 та 2024 роки - на 1 класі напруги 0,0559 та 2 класі напруги - 0,0829 відносних одиниць з урахуванням вимог постанови НКРЕ від 23.07.2013 №1009 "Про встановлення параметрів регулювання, що мають довгостроковий строк дії, для цілей стимулюючого регулювання" (зі змінами);

4) зобов`язати Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг () здійснити для Акціонерного товариства "Харківобленерго" () перерахунок економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електромережами 1 та 2 класів напруги на перший регуляторний період у розрізі 2021 2024 років, відповідно до Положення про порядок подання, визначення та затвердження економічних коефіцієнтів нормативних та прогнозованих технологічних витрат електроенергії, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 27.07.2017 № 981, в редакції постанови від 25.10.2023 №1946.

В обґрунтування заявлених позовних вимог представник позивача зазначив, що відповідачем при розрахунку для позивача економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги на 2020, 2021-2024 року не взято до уваги скориговані звітні форми за зазначений період, надані АТ "Харківобленерго". Внаслідок чого, Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг прийнято постанови від 19.11.2019 №2406 та від 20.11.2020 №2154 з некоректними показниками економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами, які є складовими формул при розрахунку тарифів на послуги з розподілу електроенергії, та безпосередньо впливають на розмір таких тарифів.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 20.03.2025 року по справі № 520/15867/24 позовні вимоги задоволено.

Визнано протиправною та скасовано з дати прийняття постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 19.11.2019 №2406 "Про затвердження економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги на 2020 рік" в частині затвердження для Акціонерного товариства "Харківобленерго" економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електромережами 1 класу напруги на 2020 рік на рівні 0,0544 та 2 класу напруги на рівні 0,0835, та встановити їх на рівні на 1 класі напруги - 0,0566 та 2 класі напруги - 0,0885 відносних одиниць

Зобов`язано Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг () здійснити для Акціонерного товариства "Харківобленерго" () перерахунок економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електромережами 1 та 2 класів напруги на 2020 рік, відповідно до Положення про порядок подання, визначення та затвердження економічних коефіцієнтів нормативних та прогнозованих технологічних витрат електроенергії, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 27.07.2017 №981, в редакції постанови від 27.12.2017 №2099.

Визнано протиправною та скасовано постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 20.11.2020 №2154 "Про затвердження економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електричними мережами 1 та 2 класів напруги на прогнозний період" в частині затвердження для Акціонерного товариства "Харківобленерго" економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електромережами на перший регуляторний період в цілому в розрізі 2021 2024 років: на 2021 рік - по 1 класу напруги - 0,0541, по 2 класу напруги 0,0808 відносних одиниць; на 2022 рік - по 1 класу напруги - 0,0537, по 2 класу напруги 0,0782 відносних одиниць; на 2023 та 2024 роки на рівні 2022 року, тобто по 1 класу напруги - 0,0537, по 2 класу напруги 0,0782 відносних одиниць та встановити на рівні: - на 2021 рік на 1 класі напруги 0,0562 та 2 класі напруги - 0,0857 відносних одиниць; на 2022 рік на 1 класі напруги 0,0559 та 2 класі напруги - 0,0829 відносних одиниць; на 2023 та 2024 роки - на 1 класі напруги 0,0559 та 2 класі напруги - 0,0829 відносних одиниць з урахуванням вимог постанови НКРЕ від 23.07.2013 №1009 "Про встановлення параметрів регулювання, що мають довгостроковий строк дії, для цілей стимулюючого регулювання" (зі змінами).

Зобов`язано Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг () здійснити для Акціонерного товариства "Харківобленерго" () перерахунок економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електромережами 1 та 2 класів напруги на перший регуляторний період у розрізі 2021-2024 років, відповідно до Положення про порядок подання, визначення та затвердження економічних коефіцієнтів нормативних та прогнозованих технологічних витрат електроенергії, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 27.07.2017 № 981, в редакції постанови від 25.10.2023 №1946.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (вул.Сім`ї Бродських, буд.19, м.Київ, 03057, ) на користь Акціонерного товариства "Харківобленерго" (вул.Георгія Тарасенка, буд.149, м.Харків, 61037, ) витрати зі сплати судового збору у розмірі 12112 (дванадцять тисяч сто дванадцять) гривень 00 копійок

Відповідач, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та залишити позовну заяву Акціонерного товариства «Харківобленерго» без розгляду.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги послався, зокрема, на те, що позивач лише 06.06.2024 звернувся до суду з позовом про оскарження постанов Регулятора від 19.11.2019 та від 20.11.2020, тобто позивач звернувся до адміністративного суду з позовом про оскарження постанови Регулятора № 2406, через 4 роки, 6 місяців, 13 днів, а про оскарження постанови № 2154, через 3 роки, 6 місяців, 18 днів, що вказує на пропуск позивачем шестимісячного строку, встановленого ч. 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Просить звернути увагу, що постанови Регулятора не встановлють загальних правил чи норм поведінки для невизначеного кола осіб та є актами індивідуальної дії про які позивач мав дізнатися 25.11.2019 та 20.11.2020 відповідно (дати розміщення постанов відповідно до інформації на веб-сайті Регулятора (оприлюднено 25.11.2019 та 20.11.2020)).

Зазначає, що ігноруючи приписи ст. ст. 122, 123 Кодексу адміністративного судочинства України, суд першої інстанції дійшов до помилкового висновку, що з матеріалів адміністративної справи не вбачається наявності підстав для залишення позовної заяви без руху, для залишення позовної заяви без розгляду, для повернення позовної заяви або для відмови у відкритті провадження в адміністративній справі та 13.06.2024 постановив ухвалу про відкриття спрощеного провадження у справі без виклику сторін в судове засідання.

Позивач правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Апеляційна скарга розглядається у судовому засіданні відповідно до приписів статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України).

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг (далі НКРЕКП) №1446 Акціонерне товариство "Харківобленерго" є оператором системи розподілу (надалі - ОСР) та здійснює діяльність з розподілу електричної енергії у межах місць провадження господарської діяльності, а саме на території м. Харкова та Харківської області в межах розташування системи розподілу електричної енергії, та не є постачальником електричної енергії.

19 листопада 2019 року Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) прийнята постанова №2406 "Про затвердження економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електромережами 1 та 2 класів напруги на 2020 рік", яка набрала чинності з 01.01.2020 року.

Вказаною постановою для Акціонерного товариства "Харківобленерго" встановлено економічний коефіцієнти прогнозованих технологічних витрат електричної енергії (відносні одиниці) за 2020 рік: 1 клас напруги 0,0544; 2 клас напруги 0,0835.

Також, 20 листопада 2020 року НКРЕКП прийнято постанову №2154 "Про затвердження економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електричними мережами 1 та 2 класів напруги на прогнозований період", яка набрала чинності з 01.01.2021 року.

Відповідно до вказаної постанови (в редакції постанови НКРЕКП від 05.12.2023 №2275 "Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 20 листопада 2020 року №2154"), для Акціонерного товариства "Харківобленерго" встановлено економічний коефіцієнти прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електромережами на перший регуляторний період в цілому в розмірі 2021-2024 років, а саме:

на 2021 рік - по 1 класу напруги - 0,0541, по 2 класу напруги 0,0808 відносних одиниць;

на 2022 рік - по 1 класу напруги - 0,0537, по 2 класу напруги 0,0782 відносних одиниць;

на 2023 та 2024 роки на рівні 2022 року, тобто по 1 класу напруги - 0,0537, по 2 класу напруги 0,0782 відносних одиниць та встановити на рівні: на 2021 рік на 1 класі напруги 0,0562 та 2 класі напруги - 0,0857 відносних одиниць;

на 2022 рік на 1 класі напруги 0,0559 та 2 класі напруги - 0,0829 відносних одиниць;

на 2023 та 2024 роки - на 1 класі напруги 0,0559 та 2 класі напруги - 0,0829 відносних одиниць з урахуванням вимог постанови НКРЕ від 23.07.2013 №1009 "Про встановлення параметрів регулювання, що мають довгостроковий строк дії, для цілей стимулюючого регулювання".

Не погоджуючись із правомірністю постанов відповідача від 19.11.2019 №2406 та від 20.11.2020 №2154, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції дійшов висновку про їх обґрунтованість.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

З матеріалів справи судом встановлено, що предметом спору є визнання протиправним та скасування постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 20.11.2020 №2154 "Про затвердження економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електричними мережами 1 та 2 класів напруги на прогнозний період" в частині затвердження для Акціонерного товариства "Харківобленерго" економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електромережами та визнання протиправним та скасування постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 19.11.2019 №2406 "Про затвердження економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами. Вимоги зобов`язального характеру є похідними від вимог про визнання протиправними та скасування спірних постанов постанов.

До суду першої інстанції позивач звернувся 06.06.2024 р. (через підсистему «Електронний суд».

При зверненні до суду першої інстанції позивачем клопотання про поновлення строку звернення до суду не заявлялося.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 13.06.2024 відкрито спрощене позовне провадження Акціонерного товариства "Харківобленерго" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправними та скасування постанов, зобов`язання вчинити певні дії.

Враховуючи те, що одним із доводів апеляційної скарги є те, що оскаржуючи рішення відповідача від 19.11.2019 та від 20.11.2020, позивач звернувся до суду з позовом лише 06.06.2024 , тобто із пропуском встановленого шестимісячного строку звернення до суду, суд апеляційної інстанції, в першу чергу, надає оцінку цим обставинам.

Так, строк звернення до адміністративного суду врегульований ст. 122 КАС України.

Відповідно до ч. 1 цієї статті позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС України).

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною другою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Колегія суддів зауважує, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

На думку колегії суддів, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13.12.2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Така правова позиція узгоджується з висновками викладеними у постанові Верховного Суду від 27.05.2021 у справі № 1.380.2019.005964.

З матеріалів справи вбачається, що 19.11.2019 НКРЕКП прийнято постанову № 2406 «Про затвердження економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги на 2020 рік» (далі Постанова № 2406), яка набрала чинності з 01.01.2020 року.

Вказаною постановою для Акціонерного товариства "Харківобленерго" встановлено економічний коефіцієнти прогнозованих технологічних витрат електричної енергії (відносні одиниці) за 2020 рік: 1 клас напруги 0,0544; 2 клас напруги 0,0835.

Також, 20 листопада 2020 року НКРЕКП прийнято постанову №2154 "Про затвердження економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електричними мережами 1 та 2 класів напруги на прогнозований період", яка набрала чинності з 01.01.2021 року.

З офіційного сайту Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг: https://www.nerc.gov.ua/acts/pro-zatverdzhennya-ekonomichnikh-koefitsientiv-prognozovanikh-tekhnologichnikh-vitrat-elektroenergii-elektromerezhami-1-ta-2-klasiv-naprugi-na-2020-rik встановлено, що оскаржувана постанова оприлюднена на офіційному веб-сайті Регулятора 25.11.2019 разом з відомостями про Економічні коефіцієнти прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги на 2020 рік.

Також, з офіційного сайту Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг: https://www.nerc.gov.ua/acts/pro-zatverdzhennya-ekonomichnikh-koefitsientiv-prognozovanikh-tekhnologichnikh-vitrat-elektrichnoi-energii-elektrichnimi-merezhami-1-ta-2-klasiv-naprugi-na-prognozniy-period встановлено, що оскаржувана постанова оприлюднена на офіційному веб-сайті Регулятора 20.11.2020 разом з відомостями про Економічні коефіцієнти прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги на 2020 рік.

Отже, станом на 01.01.2020 (дата набрання чинності постанови №№ 2406) та станом на 01.01.2021 (дата набрання чинності постанови №№ 2154) позивачу було відомо про Постанову № 2406 та Постанову №2154, а тому звернення позивача до суду у червні 2024 року з позовом про скасування Постанови № 2406 та Постанови № 2154 свідчить про порушення шестимісячного строку звернення до адміністративного суду, визначеного статтею 122 КАС України.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 13.06.2024 відкрито спрощене позовне провадження Акціонерного товариства "Харківобленерго" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправними та скасування постанов, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.03.2025 у задоволенні заяви представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі - відмовлено. У вказаній ухвалі суд першої інстанції наголошує на тому, що в період з 19 грудня 2020 до 30 червня 2023 діяли карантинні обмеження, в тому числі й зупинені строки звернення до суду. Також, суд посилається на те, що Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який продовжено Указами Президента України та триває на час розгляду даної адміністративної справи. Крім того, суд першої інстанції вказав, що Акціонерне товариство "Харківобленерго" відноситься до підприємств критично важливої інфраструктури, з місцезнаходженням у м. Харкові, яке входить до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22 грудня 2022 року №309 та відноситься до території, на яких ведуться (велися) бойові дії та території активних бойових дій. Посилається суд першої інстанції й на те, що загальновідомим фактом є те, що з початку широкомасштабного вторгнення та збройної військової агресії Російської Федерації проти України АТ "Харківобленерго" зазнає колосальних збитків та руйнувань, спричинених постійними прицільними масовими ракетними обстрілами об`єктів енергосистеми. Підсумовуючи суд вказав, що суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ у справі "Perez de Rada Cavanilles v. Spain").

Колегія суддів звертає увагу, що судом першої інстанції не надано оцінку дотриманню позивачем строку звернення до суду, при цьому, суд першої інстанції в ухвалі від 19.03.2025 (ухвала про залишення без задоволення клопотання відповідача про залишення позову без розгляду) фактично наводить перелік підстав пропуску строку звернення позивачем до суду, тобто визнає, що такий позивачем попущено.

Так, суд апеляційної інстанції, виявивши факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду вважав за необхідне надати позивачу можливості скористатися правом на поданням заяви про поновлення строку з відповідним обґрунтуванням.

На неможливість залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду без надання позивачеві можливості заявити клопотання про поновлення такого строку Верховний Суд указував у постановах від 11 лютого 2021 року у справі № 140/2046/19, від 10 червня 2020 року у справі № 620/1715/19, від 23 вересня 2020 року у справі № 640/5645/19, від 03 грудня 2020 року у справі № 817/660/18, від 17 березня 2021 у справі № 160/3092/20, від 18 березня 2021 у справі № 640/23204/19, від 20 квітня 2021 року у справі № 640/17351/19, від 14 липня 2022 року № 380/10649/21, від 09 червня 2022 року у справі № 160/15960/20, від 05 травня 2022 року у справі № 420/6134/21, від 10 листопада 2022 року у справі № 320/11921/20, від 14 липня 2022 року у справі № 380/10649/21 та від 28 серпня 2023 року у справа № 400/11304/21 і колегія суддів не знаходить підстав застосовувати інший підхід до тлумачення вимог статті 123 КАС України.

З урахуванням зазначеного вище, 17.06.2025 колегія суддів у відкритому судовому засіданні за участю, зокрема, представника позивача протокольною ухвалою зобов`язано АТ "Харківобленерго" письмово обґрунтувати причини та підстави пропуску звернення з позовом до суду.

01.07.2025 АТ «Харківобленерго» подано через підсистему «Електронний Суд» клопотання в якому останній просить поновити позивачу пропущений процесуальний строк на звернення з позовом до НКРЕКП у справі № 520/15867/24.

В обґрунтування поданого клопотання представник позивача зазначає, що в період з 19 грудня 2020 до 30 червня 2023 діяли карантинні обмеження, в тому числі й зупинені строки звернення до суду. Також, вказує, що в подальшому, Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який продовжено Указами Президента України та триває й досі.

Просить звернути увагу, що протягом всього періоду військової агресії з боку рф товариство зазнало найбільшого обсягу пошкоджень/знищень енергетичного обладнання. Працівники АТ Харківобленерго, ризикуючи своїм життям, і вдень, і вночі виконують свій обов`язок перед країною і відновлюють електропостачання до кожної української оселі. Наголошує, що суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ у справі Perez de Rada Cavanilles v. Spain).

Суд апеляційної інстанції перевіривши наявність підстав для поновлення строку звернення до суду зазначає наступне.

12 березня 2020 року на усій території України встановлено карантин відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".

Постановою від 27.06.2023 № 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» Кабінет Міністрів України відмінив з 24 години 00 хвилин 30.06.2023 на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Отже, карантин тривав з 12 березня 2020 року до 30 червня 2023 року.

Колегія суддів наголошу, що позивач не наводить жодних доводів та обґрунтувань пропуску звернення до суду у зв`язку з встановленням карантину на застосуванням обмежувальних протиепідемічних заходів на території України, а лише зазначає: «що в період з 19 грудня 2020 по 30 червня 2023 діяли карантинні обмеження, в тому числі й зупинені строки звернення до суду», що, на думку колегії суддів не може слугувати достатньою підставою для поновлення пропущеного строку на звернення до суду у встановлений ст. 122 КАС України строк, оскільки позивач не довів, що в цій справі можливість вчасного подання ним позовної заяви не мала суб`єктивного характеру, тобто не залежала від його волевиявлення, саме через запровадження карантину.

Доводи позивача про карантинні обмеження, носять загальний характер, та не можуть бути визнані достатніми для підтвердження поважності причин тривалого (більше трьох років для оскарження Постанови № 2406 та більше чотирьох років для оскарження постанови № 2154) пропуску строку для звернення до суду.

Зокрема, питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, введенням карантину на території України у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (СОУЮ-19), вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану та введення карантину в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану чи введення карантину та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. (Аналогічні висновки викладені у Постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 13.11.2024 № 340/156/24)

Тобто, процесуальний закон чітко вказує на те, що обов`язковою умовою поновлення судом строків на звернення до адміністративного суду є існування поважної причини (певних обставин або обставини, за яких своєчасне здійснення процесуальної дїї було неможливим або утрудненим) пропуску такого строку, про що зазначається та підтверджується матеріалами, щодо неї додаються.

У той же час, позивачем не наведено обґрунтованих доводів чи обставин за яких своєчасне здійснення процесуальної дії було неможливим або утрудненим.

Отже, позивачем не наведено конкретних обставин, підтверджених доказами, об`єктивного та непереборного характеру, які були б пов`язані з обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

З таких же підстав підлягає відхиленню посилання позивача на запровадження правового режиму воєнного стану, оскільки позивачем не вказано, які саме обставини чи обмеження, зумовлені запровадженням в Україні воєнного стану, перешкоджали звернутися до відповідача з метою з`ясування математичних обчислень коефіцієнтів, які позивач оскаржує в цій справі.

Згідно з висновками Верховного Суду викладеними у постанові від 06.09.2022 у справі №420/16598/21, «сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для безумовного продовження процесуального строку, відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збоку у всіх абсолютно випадках. Поновлення строків - це виняток, а війна - загальна умова для всіх».

Щодо доводів позивача про те, що протягом всього періоду військової агресії з боку рф товариство зазнало найбільшого обсягу пошкоджень/знищень енергетичного обладнання. Працівники АТ «Харківобленерго» і вдень, і вночі виконують свій обов`язок перед країною і відновлюють електропостачання, то колегія суддів зазначає, що АТ «Харківобленерго» є юридичною особою із певним штатом працівників, зокрема і працівників, які виконують роботу з підготовки і подачі позовних заяв та які не входять до складу осіб, які займаються відновленням електропостачання, а отже зазначені обставини не є безумовною підставою для поновлення строку звернення до суду з позовною заявою позивачем.

Інших підстав щодо поновлення строку звернення до суду клопотання позивача від 01.07.2025 не містить.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 01.06.2023р. у справі № 300/4156/22 суд не наділений повноваженнями щодо самостійного визначення чи пошуку обставин, що зумовили об`єктивну неможливість позивача у визначений законодавством строк реалізувати своє право на подання позову.

Отже, колегія суддів вважає, що позивач не довів, що мав перешкоди своєчасно звернутися до суду та вказані обставини стали перешкодою належному судовому захисту його прав.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (п. 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява № 23436/03).

Відповідно до ч. 1 ст. 319 КАС України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

Приписи п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України визначають, що суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу, зміст яких зазначено вище.

Частиною 3 ст. 123 КАС України встановлено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Виходячи з наведеного, у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду та не наведенням поважних причин пропуску такого строку, колегія суддів приходить висновку, що у цій справі наявні підстави для скасування рішення суду першої інстанції та залишення позовних вимог без розгляду.

Зважаючи на результати апеляційного перегляду оскарженого судового рішення та положення статті 139 КАС України, у справі відсутні підстави для зміни розподілу судових витрат зі сплати судового збору.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 311, 315, 319, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг - задовольнити

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.03.2025 по справі № 520/15867/24 скасувати.

Адміністративний позов Акціонерного товариства "Харківобленерго" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправними та скасування постанов, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.В. Катунов
Судді З.Г. Подобайло І.С. Чалий
Постанова складена в повному обсязі 18.07.25.