Справа № 580/7485/25
Суддя: Віталіна ГАЙДАШ
Дата ухвалення: 2025-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

17 липня 2025 року Справа № 580/7485/25
м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Гайдаш В.А., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі - позивач) до Міністерства оборони України (далі відповідач), в якому позивачка просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо відмови позивачці у перерозподілі одноразової грошової допомоги, у зв`язку із загибеллю сина ОСОБА_2 між її отримувачами після смерті іншого отримувача - ОСОБА_3 на користь матері ОСОБА_1 ;

- зобов`язати відповідача здійснити перерозподіл одноразової грошової допомоги, у зв`язку із загибеллю сина ОСОБА_2 між її отримувачами після смерті іншого отримувача - ОСОБА_3 на користь матері ОСОБА_1 , а саме перерозподілити частину ОГД, нараховану ОСОБА_4 , але не виплаченої за його життя на користь ОСОБА_1 .

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 07.07.2025 позовну заяву ОСОБА_1 прийнято до розгляду та ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

На адресу суду17.07.2025 від позивачки надійшли клопотання про розгляд справи 580/7485/25 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та про виклик свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі (стаття 258 КАС України).

Стосовно клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у судовому засіданні з викликом (повідомленням) учасників справи, то суддя зазначає наступне.

Частиною 6 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі Ахеп v. Germany, заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року Varela Assalino contre le Portugal, заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

При цьому, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Аналогічний висновок викладений в ухвалі Велика Палата Верховного Суду від 14.05.2019 у справі №522/7636/14-ц.

Враховуючи те, що характер спірних правовідносини та предмет доказування даної справи не вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін для повного, всебічного встановлення обставин справи, а проведення судового засідання суттєво сповільнить вирішення справи, тому проаналізувавши всі критерії, визначені ч. 3 ст. 257 КАС України та ст. 262 КАС України, суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання позивача та здійснювати розгляд справи у письмовому провадженні без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Що стосується клопотання позивачки про допит свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , суд зазначає наступне.

Згідно ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, показаннями свідків.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 65 КАС України як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі. Свідок викликається в судове засідання з ініціативи суду або учасників справи. Учасник справи, заявляючи клопотання про виклик свідка, повинен зазначити його ім`я, місце проживання (перебування), роботи чи служби та обставини, щодо яких він може дати показання.

Суд врахував, що питання, з приводу пояснення яких позивачка просить викликати в якості свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 перебувають у межах оцінки судом поданих позивачем доказів в межах визначених ст. 2 КАС України завдань адміністративного судочинства.

Згідно з ч. 1 ст. 91 КАС України показаннями свідка є повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Натомість обґрунтування клопотання про виклик і допит свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 зведені до підтвердження пояснень правової позиції позивачки у справі, а саме у повідомлені суду, що ОСОБА_7 не брав участі у виховані сина, не сплачував аліменти, не був присутнім на поховані сина, не повідомляв позивачці та сину про наявність сестри, не знав, що син перебував у ЗСУ допоки соціальна служба не зателефонувала і не запропонувала написати заяву про отримання ОГД, можливо встановити з наявних у матеріалах справи доказів, зокрема, пояснень позивачки у позові. Крім того, суд зазначає, що дані обставини у справі не є спірними, а спірним є питання визнання протиправною бездіяльність щодо відмови ОСОБА_1 відповідачем у перерозподілі ОДГ у зв`язку із загибеллю сина ОСОБА_2 між її отримувачами після смерті іншого отримувача.

На підставі вищевикладених обставин, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого позивачкою клопотання про виклик і допит свідка, тому в його задоволенні необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 2, 12, 19, 25, 26, 49, 160-162, 168, 243, 248, 257-262 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у судовому засіданні з викликом (повідомленням) учасників справи та про допит свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 - відмовити.

Здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суддею Черкаського окружного адміністративного суду Гайдаш В.А. одноособово, без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Віталіна ГАЙДАШ