Справа № 640/18437/19
Суддя: Аліменко Володимир Олександрович
Дата ухвалення: 2025-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Аліменка В.О.,

суддів Бєлової Л.В., Файдюка В.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 листопада 2022 р. у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Укравтозапчастина" до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України, Офісу великих платників податків Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И Л А

Товариство з обмеженою відповідальністю "Укравтозапчастина" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовною заявою до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України, в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 18.06.2019 № в частині застосування до позивача штрафу в сумі 33242,04 грн. за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних №39572 від 21.12.2018 року, №39494 від 17.12.2018 року, №39583 від 26.12.2018 року, №39699 від 27.12.2018 року.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 листопада 2022 року адміністративний позов задоволено.

При цьому, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем вчиненні всі необхідні дії стосовно надсилання податкових накладних №39572 від 21.12.2018 року, №39494 від 17.12.2018 року, №39583 від 26.12.2018 року, №39699 від 27.12.2018 року протягом операційного дня у строк, а тому він не може нести відповідальність за її не реєстрацію в день її подання з технічних проблем роботи сервера ДПС.

Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права та невідповідність висновків суду обставинам справи, просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове, яким відмовити у задоволені позову.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає про наявність провини платника податків у незабезпеченні своєчасного направлення на реєстрацію податкової накладної у граничні терміни, оскільки у податкового органу відсутня можливість пересвідчитись, чи якісно працювало комерційне (стороннє) програмне забезпечення, чи був комп`ютер під`єднаний до мережі, чи правильно були зроблені мережеві налаштування, чи було оновлено програмне забезпечення.

Відповідно до п.3 ч.1 статті 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Приймаючи до уваги, що в суді першої інстанції справа розглядалась в порядку спрощеного провадження, враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Так, судом установлено і підтверджується матеріалами справи, що Офісом великих платників податків Державної фіскальної служби України проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ "Укравтозапчастина".

За результатами перевірки складено акт від 22.05.2019 № 1455/28-10-44-05/30722204 (далі - Акт перевірки).

Перевіркою встановлено порушення п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, у результаті чого податкові накладні у кількості 79 штук виписані ТОВ "Укравтозапчастина зареєстровані з порушенням законодавчо встановлених термінів, а саме, порушено терміни реєстрації податкових накладних.

На підставі акту перевірки відповідачем винесено податкове повідомлення-рішення від № від 18.06.2019, яким Позивачу застосовано штрафну санкцію:

1. в розмірі 10% на загальну суму 53 483,77 грн.;

2. в розмірі 20% на загальну суму 25 395,92 грн.;

3. в розмірі 30% на загальну суму 300,00 грн.;

4. в розмірі 50% на загальну суму 4 423,35 грн.

Загальна сума штрафу становить 83 603,04 грн.

В додатку № 1 до вказаного податкового повідомлення-рішення та в Акті перевірки наведено перелік податкових накладних, щодо яких Платнику інкримінується порушення граничних строків реєстрації, дані щодо несвоєчасної реєстрації, кількості днів порушення та розрахунку штрафних санкцій.

В даному позові Позивач не погоджується з податковим повідомленням-рішенням від № від 18.06.2019 лише в частині штрафу на суму 33 242,04 грн. за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних № 39572 від 21.12.2018, № 39494 від 17.12.2018, № 39583 від 26.12.2018, № 39699 від 27.12.2018. В обґрунтування заявлених вимог позивачем зазначено, що вказані податкові накладні вчасно подані на реєстрацію.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів суду, що діяв правомірно, з чим погоджується і колегія суддів з огляду на наступне.

Так, ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, врегульовані (далі - ПК України).

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

З аналізу викладених норм слідує, що позивач зобов`язаний зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування до податкової накладної у Єдиному реєстрі податкових накладних у визначений Кодексом строк, а доказом реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування до податкової накладної є квитанція, в якій фіксується дата та час надходження податкової накладної та/або розрахунку в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Таким чином, продавець товарів/послуг зобов`язаний надіслати до Державної податкової адміністрації України податкові накладні з метою здійснення їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. При цьому на податковий орган покладено обов`язок повідомити продавця щодо прийняття/неприйняття податкової накладної до реєстрації протягом операційного дня (з 0 до 23-ї години) шляхом надсилання квитанції в електронному вигляді, в іншому випадку - податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Як встановлено судом, Позивачем в порядку ст. 201 ПК України подано на реєстрацію наступні податкові накладні:

1. податкова накладна № 39572 від 21.12.2018 відправлена на реєстрацію 17 разів, а саме 10.01.2019 - 1 раз, 14.01.2019 - 1 раз, 15.01.2019 - 15 разів;

2. податкова накладна № 39494 від 17.12.2018 відправлена на реєстрацію 16 разів, а саме 10.01.2019 - 1 раз, 14.01.2019 - 1 раз, 15.01.2019 - 13 разів, 16.01.2019 -1 раз;

3. податкова накладна № 39583 від 26.12.2018 відправлена на реєстрацію 19 разів, а саме 10.01.2019 - 1 раз, 14.01.2019 - 1 раз, 15.01.2019 року-17 разів;

4. податкова накладна № 39699 від 27.12.2018 відправлена на реєстрацію 18 разів, а саме 11.01.2019 - 1 раз, 14.01.2019 - 1 раз, 15.01.2019 - 16 разів.

Відправлення наведених податкових накладних вказану кількість разів та у вказані календарні дати підтверджується скрін-шотами (знімками екрану) електронного програмного забезпечення M.E.doc, яким Позивач користується для реєстрації податкових накладних, квитанціями про відправлення Податкових накладних, та протоколами руху документів - Податкових накладних, що сформовані за допомогою функціоналу електронного програмного забезпечення M-E.doc (а.с. 71-262 т.1).

Однак, квитанції про прийняття або неприйняття спірних вище перелічених податкових накладних в день їх відправлення, на адресу підприємства не надійшли.

Жодна з даних податкових накладних не була прийнята автоматизованою системою «Єдине вікно подання електронних документів» ДФС України, версія 2.2.14.0.

Як вбачається з Акту перевірки податкова накладна № 39572 від 21.12.2018 зареєстрована в реєстрі лише 21.01.2019, податкова накладна № 39494 від 17.12.2018 зареєстрована в реєстрі лише 21.01.2019, податкова накладна № 39583 від 26.12.2018 зареєстрована в реєстрі лише 21.01.2019, податкова накладна № 39699 від 27.12.2018 зареєстрована в реєстрі лише 18.01.2019.

Відповідно до абзацу 3 п. 2 «Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних», затвердженого Постановою КМ України № 1246 від 29.12.2010, операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває з 0 до 23-ї години.

Отже, позивач не порушував встановленого часу операційного дня, адже всі спірні податкові накладні подані до 23-ї години 15.01.2019.

Таким чином, висновок податкової про порушення позивачем термінів подання для реєстрації саме податкових накладних № 39572 від 21.12.2018, № 39494 від 17.12.2018, № 39583 від 26.12.2018, № 39699 від 27.12.2018 у ЄРПН є безпідставним, оскільки вони були подані вчасно до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені (до 15.01.2019) і не з вини позивача не зареєстровані.

Наведені докази в своїй сукупності свідчать, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення № від 18.06.2019 є неправомірним в частині застосування штрафної санкції за порушення термінів подання для реєстрації податкових накладних № 39572 від 21.12.2018, № 39494 від 17.12.2018, № 39583 від 26.12.2018, № 39699 від 27.12.2018 у ЄРПН на загальну суму 33 242,04 грн.

Верховний Суд у постанові від 22.11.2021 по справі №160/10558/19 дійшов висновку про те, що при розгляді справ про застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних принциповим є не дата фактичного надходження податкових накладних до Єдиного реєстру податкових накладних, а дата їх відправлення виходячи з технічного способу реєстрації податкових накладних.

Отже, враховуючи те, що позивачем податкові накладні подані на реєстрацію у строк встановлений ПК України, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відсутність підстав для застосування до нього відповідальності.

При цьому, відповідно до п. 109.1 ст. 109 ПК України податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.

Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Системний аналіз норм податкового законодавства дає підстави для висновку, що реєстрація податкової накладної в ЄРПН у строки, встановлені п. 201.10 ст. 201 ПК України є одним із елементів податкового обов`язку, який закріплений для усіх платників податків (продавців), незалежно від форм власності або специфіки діяльності. Тим самим у правовій державі закріплюється принцип рівності обов`язків таких суб`єктів господарювання перед державою та передбачуваності дій контролюючих органів за їх невиконання (неналежне або несвоєчасне виконання). Невиконання (неналежне або несвоєчасне виконання) такого обов`язку утворює склад податкового правопорушення.

За усталеною практикою Верховного Суду (постанови від 23.07.2019 у справі №620/3609/18, від 14.08.2018 у справі №803/1583/17, від 30.01.2018 у справі № 815/2745/17, №816/390/17 від 02.07.2019 у справі № 2340/3802/18, від 20.08.2019 у справі № 1640/3125/18) вчинення платником податків всіх залежних від нього дій для своєчасної реєстрації податкової накладної, яка не відбулась внаслідок протиправної поведінки суб`єкта владних повноважень, від якого залежало забезпечення можливості належним чином виконати цей обов`язок, унеможливлює притягнення такого платника податків до відповідальності.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тобто прийняте рішення відповідає матеріалам справи та вимогам закону, і не підлягає скасуванню.

Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки справа відповідно до п. 3 ч. 6 ст. 12 КАС України є справою незначної складності, судове рішення суду апеляційної інстанції згідно з п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених цим пунктом.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 листопада 2022 року- залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків передбачених п. 2 ч. 5ст.328 КАС України.

Суддя-доповідач В.О. Аліменко

Судді Л.В. Бєлова

В.В. Файдюк