Справа № 320/35406/25
Суддя: Вісьтак М.Я.
Дата ухвалення: 2025-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 липня 2025 року № 320/35406/25

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Вісьтак М. Я., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання відкриття виконавчого провадження протиправним, скасування постанови та закриття виконавчого провадження,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся у Київський окружний адміністративний суд із адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання відкриття виконавчого провадження протиправним, скасування постанови та закриття виконавчого провадження, у якому просить суд (орфографія, пунктуація та стилістика автора збережені):

-Визнати відкриття виконавчого провадження №78435674 від 23.06.2025 року на підставі постанови № Б/428 від 13.01.2025 року неправомірним;

-Скасувати постанову ІНФОРМАЦІЯ_1 №Б/428 від 13.01.2025 про стягнення штрафу в розмірі 34 000 гривень;

-Закрити виконавче провадження № 78435674;

-Визнати неналежним повідомлення про виклик до військового комісаріату та визнати факт неотримання мною відповідних повісток;

-Зобов?язати відповідача повідомляти мене про будь-які процесуальні дії за актуальною адресою проживання.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду зазначеної справи визначено головуючого суддю Вісьтак М. Я.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що така не відповідає вимогам ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України та підлягає залишенню без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Щодо позовної вимоги позивача про скасування постанови ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до пункту 4 частини третьої статті 175 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повинна містити чітко сформульовані вимоги позивача, з урахуванням фактичних обставин справи.

Однак судом встановлено, що ОСОБА_1 просить суд скасувати постанову ІНФОРМАЦІЯ_1 №Б/428 від 13.01.2025 про стягнення штрафу в розмірі 34 000 гривень.

Так, згідно з пунктом 1 частини 1 статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Положеннями статті 20 Кодексу адміністративного судочинства України визначено розмежування предметної юрисдикції адміністративних судів та наведено виключний перелік справ, які підсудні місцевим загальним судам як адміністративним судам.

Так, відповідно до пункту 1 частини 1 статті 20 Кодексу адміністративного судочинства України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

При цьому, частиною 2 статті 20 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що окружним адміністративним судам підсудні всі адміністративні справи, крім визначених частиною першою цієї статті.

Таким чином, вбачається недолік поданої позовної заяви, а саме: частина позовних вимог щодо скасування постанови ІНФОРМАЦІЯ_1 № Б/428 від 13.01.2025 про стягнення штрафу в розмірі 34 000 гривень не підсудна Київському окружному адміністративному суду, оскільки відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 20 Кодексу адміністративного судочинства України така категорія справ підлягає розгляду місцевим загальним судом як адміністративним судом.

У зв`язку з цим, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та запропонувати позивачу у визначений строк усунути недоліки шляхом подання уточненої позовної заяви з конкретизацією вимог і приведенням їх у відповідність до правил предметної підсудності.

Щодо позовної вимоги позивача про визнання неналежним повідомлення про виклик до військового комісаріату та визнати факт неотримання мною відповідних повісток, суд зазначає наступне.

Повістка не є рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень у розумінні статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, а лише засобом оповіщення особи про необхідність виконати обов`язки, передбачені законом. Вона не породжує, не змінює й не припиняє прав чи обов`язків, тому не може бути оскаржена в суді.

Суд вважає за необхідне додати, що в межах подібного спору позивач оскаржив до суду наказ про зобов`язання прибути до пункту збору відповідно до врученої повістки. Суди першої та апеляційної інстанцій відмовили у відкритті провадження, вказавши, що відсутній публічно-правовий спір, оскільки складання повістки не є владним рішенням чи дією.

Верховний Суд, розглянувши касаційну скаргу, погодився з висновками попередніх інстанцій (постанова від 8 вересня 2022 року у справі № 300/1263/22, провадження № К/990/15867/22).

Згідно з пунктом 8 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 65/2022 «Про загальну мобілізацію», територіальним центрам комплектування та соціальної підтримки доручено забезпечити своєчасне оповіщення громадян, які підлягають призову.

Повістка складається на виконання цього завдання і видається відповідно до Порядку ведення військового обліку, затвердженого постановою КМУ № 921 від 7 грудня 2016 року. Вона не встановлює нових прав або обов`язків, а лише інформує особу про виконання вже наявного, передбаченого законом обов`язку.

Обов`язок прибути за викликом виникає не з повістки, а з положень Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», зокрема, частини першої статті 1, яка проголошує захист Вітчизни конституційним обов`язком кожного громадянина.

Таким чином, оскарження повістки є безпідставним, оскільки на момент звернення до суду порушення прав, свобод або інтересів позивача з боку суб`єкта владних повноважень не існувало.

Суд також наголошує, що поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства», слід тлумачити широко як такий, що не належить до юрисдикції адміністративного суду або взагалі не може бути предметом судового розгляду.

Підсумовуючи, суд вказує, що оскільки повістка не є рішенням або дією в розумінні КАС України, а лише способом оповіщення, її оскарження не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства. Відсутній публічно-правовий спір, а обов`язок з`явитися до ТЦК і СП виникає безпосередньо із закону.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 23 жовтня 2024 року у справі № 380/2838/24 (адміністративне провадження № К/990/25887/24).

Висновки суду.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Разом з тим, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Голдер проти Великої Британії» (Golder v. the United Kingdom), заява № 4451/70, від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Судом враховано вимоги ч. 2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, якою передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача, що відповідно до ч. 3 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст. 171 цього Кодексу.

За змістом до п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, зокрема, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до ч. 5 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, то таку слід залишити без руху та запропонувати позивачу усунути недоліки, зазначені в ухвалі суду протягом п`яти днів з дня отримання ухвали, шляхом:

- подання уточненої позовної заяви з усіма доданими до неї документами з конкретизацією позовних вимог і приведенням їх у відповідність до правил предметної підсудності.

Слід зазначити, що вказані в ухвалі суду недоліки не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів адміністративного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

На підставі наведеного та керуючись ст. 160, 161, 169, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України , суд -

ухвалив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання відкриття виконавчого провадження протиправним, скасування постанови та закриття виконавчого провадження залишити без руху.

Позивачу надається п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали для усунення зазначених вище недоліків.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання відкриття виконавчого провадження протиправним, скасування постанови та закриття виконавчого провадження вважати неподаною та повернути з усіма доданими до неї документами.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Вісьтак М.Я.