Справа № 260/5634/25
Суддя: Іванчулинець Д.В.
Дата ухвалення: 2025-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження процесуального строку

17 липня 2025 рокум. Ужгород№ 260/5634/25

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Іванчулинець Д.В., розглянувши з власної ініціативи питання про продовження процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 до Закарпатської обласної прокуратури про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Закарпатської обласної прокуратури (далі - відповідач) в якій просить:

1) прийняти позовну заяву до розгляду;

2) розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження;

3) визнати бездіяльність Закарпатської обласної прокуратури щодо розгляду заяви ОСОБА_1 від 24.02.2025 про допуск до участі в конкурсі на зайняття посади державної служби категорії «В» - головного спеціаліста відділу організації прийому громадян, розгляду звернень та запитів Закарпатської обласної прокуратури протиправною;

4) зобов`язати Закарпатську обласну прокуратуру на підставі ст. 30 Закону України «Про державну службу» провести повторний конкурс щодо зазначеної посади.

Ухвалою судді Закарпатського окружного адміністративного суду від 15 липня 2025 року позовну заяву залишено без руху, оскільки вона подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) та встановлено для усунення недоліків позовної заяви п`ятиденний строк з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, із зазначенням способу їх усунення.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно було надати суду:

- адміністративний позов із зазначенням у ньому відомі номери засобів зв`язку всіх учасників справи, а також офіційних електронних адрес або адрес електронної пошти відповідача;

- із обґрунтуванням порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

16 липня 2025 року, згідно відтиску штемпелю Закарпатського окружного адміністративного суду, позивач подав до суду заяву на усунення недоліків позовної заяви згідно змісту якої вбачається наступне.

ОСОБА_1 у поданій заяві на усунення недоліків зазначив, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху суд вказав відповідачем по справі, особу, яка не є стороною у справі, зокрема: Державну установу «Урядовий контактний центр».

З цього приводу, суд зазначає, що ухвалою від 16 липня 2025 року було виправлено допущену в тексті ухвали Закарпатського окружного адміністративного суду від 15 липня 2025 року про залишення позовної заяви без руху в адміністративній справі за № 260/5634/25 описку, а саме: виключено зі складу відповідачів - Державну установу «Урядовий контактний центр» (вул. Еспланадна, 8/10, м. Київ, 01001, РНОКПП ), як такого, що зазначений помилково.

Однією із підстав залишення позовної заяви без руху є невідповідність її вимогам п. 2 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а саме: в позовній заяві ОСОБА_1 не вказано номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти відповідача - Закарпатської обласної прокуратури.

ОСОБА_1 посилаючись на п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, у поданій заяві зазначив, що: «відомості позивач зазначає в разі, якщо вони йому відомі. Якщо позивач не навів зазначену інформацію, це свідчить не про те, що позивач порушив КАС, а про те, що позивач не володіє зазначеною інформацією. Жодна частина КАС не зобов`язує позивача з`ясовувати ці відомості».

Відтак, суддя приходить висновку, що позивачеві такі відомості не відомі.

Так, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху суддя зазначив, що в порушення вимог п. 7 частини п`ятої статті 160 КАС України позивачем не зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви.

Згідно змісту поданої ОСОБА_1 заяви про усунення недоліків вбачається таке: «Суддя просто ігнорує другу частину зазначеного п. 7, хоча цитує його в ухвалі: ЯКЩО ТАКІ ЗДІЙСНЮВАЛИСЯ! Таким чином, якщо позивач не зазначив відомості, значить, ним заходи забезпечення доказів або позову не здійснювалися».

Відтак, суддя приходить висновку, що позивачем такі заходи не здійснювались.

Щодо не відповідності позовної заяви вимогам п. 4 частин п`ятої статті 160 КАС України, а саме: в ухвалі про залишення позовної заяви без руху суддя зазначив, що зі змісту позовної заяви та прохальної частини позову не є можливим встановити, в чому полягає бездіяльність Закарпатської обласної прокуратури, ОСОБА_1 у поданій на усунення недоліків заяві зазначив: « 1) в позовній заяві чітко зазначені обставини та обґрунтування. Якщо суддя їх не бачить, значить, не читав позовної заяви; 2) на стадії відкриття провадження суд, що підтверджено безліччю рішень в тому числі ВС, не надає оцінку позовним вимогам, оскільки: право формулювання позовних вимог, як і предмету позову, належить ВИКЛЮЧНО позивачу, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і НЕ МОЖЕ ВІДМОВИТИ У РОЗГЛЯДІ СПРАВИ, ЯКЩО ПОЗОВНІ ВИМОГИ НЕ ВІДПОВІДАЮТЬ КАС УКРАЇНИ. З`ясування предмету позову є завданням провадження, що зазначено КАС України».

З цього приводу суддя зазначає таке.

Як вже зазначалось в ухвалі судді Закарпатського окружного адміністративного суду про залишення позовної заяви без руху від 15 липня 2025 року, відповідно до п. 3 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Так, однією із вимог до позовної заяви, передбаченої, зокрема п. 4 частин п`ятої статті 160 КАС України є таке: в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Суд зауважує, що під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача у сфері публічно-правових відносинах.

З позовної заяви вбачається, що позивач оскаржує бездіяльність Закарпатської обласної прокуратури, яка виразилась у не розгляді заяви ОСОБА_1 від 24.02.2025 про допуск до участі в конкурсі на зайняття посади державної служби категорії «В» - головного спеціаліста відділу організації прийому громадян, розгляду звернень та запитів Закарпатської обласної прокуратури.

Однак, зі змісту позовної заяви та прохальної частини позову не є можливим встановити, в чому полягає бездіяльність відповідача.

У поданій заяві на усунення недоліків ОСОБА_1 не обґрунтував в чому полягає бездіяльність відповідача.

Суд не заперечує, що право формулювання позовних вимог, як і предмету позову, належить позивачу, а розгляд такої справи належить в межах заявлених позовних вимог. Однак, як вже зазначалось вище, відповідно до вимог п. 3 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

ОСОБА_1 не вірно трактує зміст та мету ухвали про залишення позовної заяви без руху, оскільки останній у поданій на усунення недоліків заяві зазначає, що суддя на стадії відкриття провадження надає оцінку позовним вимогам.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без руху, якщо позовна заява подана з недоліками, які перешкоджають її розгляду, зокрема відповідно до норм статті 160 КАС України в позовні заяві зазначається: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Залишення позову без руху - це процесуальний інститут, який дозволяє суду надати позивачу можливість виправити недоліки позовної заяви, не вдаючись до відмови у відкритті провадження у справі або залишення позову без розгляду з першого разу. Це сприяє більш ефективному та справедливому розгляду справ в адміністративному судочинстві.

Однак, позивачем не виконано вимоги ухвали в частині обґрунтування порушення оскаржуваною бездіяльністю відповідача прав, свобод, інтересів позивача.

Щодо твердження ОСОБА_1 , у поданій заяві на усунення недоліків, що ухвала про залишення позовної заяви без руху від 15 липня 2025 року є незаконною, такою, що не відповідає вимога національного законодавства та міжнародного права, суддя зазначає, що відповідно до вимог частини першої статті 23 КАС України апеляційні адміністративні суди переглядають судові рішення місцевих адміністративних судів (місцевих загальних судів як адміністративних судів та окружних адміністративних судів), які знаходяться у межах їхньої територіальної юрисдикції, в апеляційному порядку як суди апеляційної інстанції.

Зокрема статтею 293 КАС України передбачено право на апеляційне оскарження.

Так, згідно вимог частин першої статті 293 КАС України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Відповідно до вимог частини третьої статті 293 КАС України встановлено, що заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху відповідно до норм КАС України не підлягає оскарженню окремо від рішення суду та заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Відтак, у разі якщо позивач вважає ухвалу про залишення позовної заяви без руху такою, що суперечить вимогам матеріального та процесуального права, останній не позбавлений можливості оскаржуючи в апеляційному порядку рішення суду у даній справі, викласти заперечення на таку, включивши їх до апеляційної скарги на рішення суду у даній справі.

Щодо твердження ОСОБА_1 , у поданій заяві на усунення недоліків, що «провадження по справі має бути відкрито, а позивач має намір звернутися до Вищої ради правосуддя із дисциплінарною скаргою, а також звернутися до відповідних органів щодо питання кваліфікації судді», суддя зазначає, що дані твердження є безпідставними, а доводи зводяться до незгоди з ухвалою про залишення позовної заяви без руху від 15 липня 2025 року.

Згідно частини другої статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Тому, з метою надання позивачу можливості усунути встановлені судом недоліки, а також забезпечення останньому доступу до правосуддя, суддя вважає за можливе продовжити наданий строк для усунення таких.

Керуючись статтями 121, 248, 256, КАС України суддя, -

У Х В А Л И В:

Продовжити позивачу процесуальний строк, встановлений ухвалою судді Закарпатського окружного адміністративного суду від 15 липня 2025 року про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків позовної заяви - на 5 (п`ять) днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява буде повернута позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя Д.В. Іванчулинець