Справа № 640/27595/20
Суддя: Чучко В.М.
Дата ухвалення: 2025-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 липня 2025 року Справа№640/27595/20

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Чучка В.М., розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», в особі відокремленого підрозділу «Рівненська атомна електрична станція», до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку, -

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2020 року Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (далі ДП Енергоатом, позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, у якому просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби (надалі Північний офіс, відповідач) від 22.10.2020 про результати моніторингу закупівлі № UA-2020-07-10-007790-с (Клапани регулюючі), оголошеної ВП «Рівненська АЕС».

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач вважає висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі від 22.10.2020 №UA-2020-07-10-007790-с необґрунтованим та таким, що порушує права та інтереси позивача, які полягають у здійсненні ним закупівель (виконання) робіт для власних потреб. Позивач зауважив, що всупереч пункту 1 розділу ІІ Порядку заповнення форми про результати моніторингу закупівлі, затвердженого наказом Мінфіну України від 08.09.2020 №552, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 01.10.2020 за №958/35241, оскаржуваний висновок не містить ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств, установ на організацій, та прийнятий з порушенням строків.

Також позивач не погоджується з оскаржуваним висновком в частині порушення законодавства щодо невідповідності опублікованого оголошення про проведення відкритих торгів вимогам п. 8 та п. 9 частини другої статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме щодо не зазначення інформації про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції та умови надання забезпечення тендерних пропозицій, оскільки замовник здійснює формування оголошення про проведення відкритих торгів через авторизоване робоче місце та, в свою чергу, обмежений у своїх діях тими алгоритмами функціонування електронної системи закупівель, які у ній встановлені. Одним з таких обмежувальних алгоритмів є здійснення формування оголошення про проведення відкритих торгів у електронній системі закупівель виключно шляхом заповнення певних встановлених системою електронних полів, де немає можливості щось додати або змінити. Тобто, оголошення формується виключно за існуючим алгоритмом в електронній системі закупівель, а тому станом на час формування електронного оголошення проведення закупівель, така не містила полів для зазначення інформації про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції та умови надання забезпечення тендерних пропозицій. Позивач зауважив, що попри неможливість внесення інформації про мови, якими повинно бути складено тендерну пропозицію та умови надання забезпечення тендерних пропозицій в оголошення про проведення закупівлі (з причин зазначених вище), позивачем така інформація зазначена у пункті 7 Розділу І та пункті 2 Розділу ІІІ тендерної документації, яка є невід`ємною частиною оголошення про закупівлю № UA-2020-07-10-007790-с. У даних пунктах вказана інформація про мову (мови), якою (якими) повинно бути складено тендерні пропозиції, а також інформація про розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій. Таким чином, позивач вважає, що ним під час прийняття оголошення щодо проведення закупівель не було порушено вимог Закону України "Про публічні закупівлі", у зв`язку з чим оскаржуваний висновок підлягає скасуванню.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 січня 2021 року відкрито провадження в адміністративній справі №640/27595/20 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

12 квітня 2021 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого останній вважає позовні вимоги Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», в особі відокремленого підрозділу «Рівненська атомна електрична станція», необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню. З приводу відсутності в оскаржуваному висновку ідентифікаційного коду юридичної особи відповідач зауважив, що відповідно до Порядку №552 інформація, зазначена в пункті 1 вступної частини Висновку, формується електронною системою закупівель автоматично, на підставі даних про Замовника, зазначених ним в електронній системі закупівель.

Щодо порушення п. 8 та п. 9 ч. 2 статті 21 Закону України "Про публічні закупівлі" відповідач зазначив про те, що в оголошенні про проведення відкритих торгів UA-2020-07-10-007790-с зазначений розмір забезпечення тендерних пропозицій 100 000,00 грн та вид забезпечення тендерних пропозицій електронна гарантія. Проте, інформація про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції, передбачені п. 8 та п. 9 ч. 2 статті 21 Закону № 922, відсутня. Позивач у позові зазначає, що вищезазначена інформація міститься в пункті 7 Розділу І та пункті 2 Розділу ІІІ тендерної документації, проте, зазначивши інформацію про умови надання забезпечення тендерних пропозицій та мову (мови), якими повинні готуватися тендерні пропозиції в тендерній документації, позивач виконав вимоги п. 13 та п. 15 ч. 2 ст. 22 Закону № 922. Але, даний факт не звільняє його від виконання вимог п. 8 та п. 9 ч. 2 статті 21 Закону № 922, а саме від розміщення вищезазначеної інформації саме в оголошенні про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель. Відсутність необхідної графи у електронній формі оголошення не може слугувати підставою для звільнення позивача від виконання обов`язку, визначеного п. 8 та п. 9 ч. 2 статті 21 Закону № 922, оскільки зазначення даної інформації вимагається Законом № 922. Тим більше, що ч. 2 ст. 21 Закону № 922 передбачено, що в оголошенні може зазначатися додаткова інформація, визначена замовником. Враховуючи викладене, представник відповідача просив відмовити в задоволенні позову у повному обсязі.

У відповіді на відзив позивач зауважив, що заперечення відповідача є такими, що не спростовують доводи позивача, викладені у позовній заяві.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 14 травня 2025 року прийнято до провадження адміністративну справу № 640/27595/20 за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 29 травня 2025 року замінено позивача на Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», в особі відокремленого підрозділу «Рівненська атомна електрична станція».

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 29 травня 2025 року у задоволенні клопотання Північного офісу Держаудитслужби про заміну відповідача відмовлено.

03 червня 2025 року до суду надійшов відзив на позов, в якому представник відповідача зазначив, що позивач у позовній заяві зазначає що «….Висновок Відповідача є необґрунтованим та прийнятим з порушенням строку, передбаченого ч.4 ст.8 вказаного закону». Так, частиною 4 статті 8 Закону №922, передбачений строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель. Моніторинг процедури закупівлі № UA-2020-07-10-007790-с розпочато Управлінням 01 жовтня 2020 року. Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-07-10-007790-с оприлюднено на 15-й робочий день від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель, а саме 22 жовтня 2020 року. Управління діяло на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені чинним законодавством, а тому, не є зрозумілим про яке порушення строків, зазначає позивач у позовній заяві. Разом з тим, згідно оприлюдненого позивачем звіту про виконання договору про закупівлю № UA-2020-07-10-007790-с від 06 травня 2022 року, Договір №53-122-01-20-10001 від 19.09.2020 виконано в повному обсязі, розірвання договірних відносин (припинення зобов`язання за договором), Управління не вимагало. Тож, станом на дату розгляду судом даної справи не є зрозумілим яке саме право/права позивача були порушені Північним офісом Держаудитслужби та/або Управлінням, і відповідно яке порушене право/права позивач захищає, яке порушене право підлягає відновленню. Враховуючи викладене, представник відповідача просив відмовити повністю у задоволенні адміністративного позову.

За приписами частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Враховуючи відсутність клопотань сторін щодо розгляду справи у судовому засіданні, справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення сторін.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі наказу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області від 01.10.2020 № 67, відповідно до частини другої статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі", підпункту 16 пункту 10 Положення про Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області, затвердженого наказом Північного офісу Держаудитслужби від 20 жовтня 2016 року № 18, та на виконання доручень Держаудитслужби від 16.09.2020 № 003100-18/4941-2020 та від 16.09.2020 № 003100-18/4943-2020, відповідачем розпочато моніторинг закупівлі № UA-2020-07-10-007790-с Клапани регулюючі, 9900100UAH, 42130000-9, ДК021, 7, шт.

За результатами моніторингу вказаної закупівлі 22.10.2020 було опубліковано Висновок № UA-2020-07-10-007790-c про результати моніторингу закупівлі наступного змісту: За результатами моніторингу встановлено, що в оголошені про проведення відкритих торгів не зазначено мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції та умови надання забезпечення тендерних пропозицій, чим не дотримано вимог пунктів 8 та 9 частини другої статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі».

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та підпунктом 14 пункту 6 Положення про Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області, затвердженого наказом Північного офісу Держаудитслужби від 23 жовтня 2016 р. № 18, Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема шляхом вжиття заходів з недопущення вказаних порушень у подальшому, та відповідно до частини восьмої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливість усунення виявлених порушень.

Не погоджуючись із вказаним Висновком, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі по тексту - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

За приписами підпункту 3 пункту 3 Положення №43 серед основних завдань Держаудитслужби України визначають здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів.

При цьому, за правилами абзацу 5 підпункту 3 пункту 4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель.

Пунктом 7 Положення №43 визначено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені у встановленому законом порядку міжрегіональні територіальні органи.

На підставі статті 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 №2939-XII (далі - Закон №2939-XII) головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування та перевірки закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно з статтею 5 указаного Закону №2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель регламентовано положеннями статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі», частиною першою якої передбачено, що моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи.

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Вичерпний перелік підстав моніторингу закупівлі, порядок прийняття рішення про початок його здійснення, а також строки його проведення визначені у частинах другій - четвертій статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922 (далі - Закон №922).

Відповідно до частини другої статті 7-1 Закону №922 рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Відповідно до частини третьої статті 7-1 Закону №922 таке рішення оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі.

Частиною четвертою статті 7-1 Закону №922 передбачено, що строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

Відповідно до Висновку від 22.10.2020 про результати моніторингу закупівлі № UA-2020-07-10-007790-c, датою початку моніторингу визначено 01.10.2020, а датою закінчення моніторингу - 22.10.2020.

Частиною шостою статті 8 Закону №922 визначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Зі змісту зазначеної норми вбачається, що положення статті 8 Закону №922 не містять вимог з приводу того, що висновок про результати моніторингу закупівлі має обов`язково бути складеним в останній день моніторингу закупівлі.

Таким чином, оскільки моніторинг процедури закупівлі, на наслідками якої прийнято оскаржуваний висновок, розпочався 01.10.2020 та закінчився 22.10.2020, суд вважає, що відповідачем дотримано строк здійснення моніторингу закупівлі, з урахуванням положень частини четвертої статті 7-1 Закону №922.

Відповідно до частин шостої та сьомої статті 7-1 Закону №2939-XII за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Щодо відсутності в оскаржуваному висновку ідентифікаційного коду юридичної особи суд зазначає, такі доводи позивача не беруться судом до уваги, оскільки спростовуються матеріалами справи, оскільки відповідно до Висновку від 22.10.2020 про результати моніторингу закупівлі № UA-2020-07-10-007790-c в пункті 1 зазначено відомості/інформація про замовника, а саме: Відокремлений підрозділ "Рівненська АЕС" державного підприємства "НАЕК "Енергоатом", 05425046, Україна, Вараш, Промзона.

При цьому, ідентифікаційний код, який зазначений в оскаржуваному висновку, відповідає коду, який був зазначений в оголошенні про проведення відкритих торгів № UA-2020-07-10-007790-с.

Таким чином, суд відхиляє доводи позивача щодо відсутності в оскаржуваному висновку ідентифікаційного коду юридичної особи.

Відносно встановлених відповідачем порушень перевіряючим органом було зазначено про те, що проведеним моніторингом встановлена невідповідність вимог пункту 8 та пункту 9 частини другої статті 21 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів за № UA-2020-07-10-007790-с не містить інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції та розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій.

Частиною другою статті 21 Закону №2939-XII передбачено, що оголошення про ведення відкритих торгів повинно містити зокрема наступну інформацію: мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції та розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати).

Відповідно до пункту 3 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника.

Таким чином, законодавством у сфері публічних закупівель передбачено, що замовник оприлюднює інформацію про публічну закупівлю, зокрема оголошенням, виключно шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель.

Судом встановлено, що система закупівель, на час розміщення оголошення № UA-2020-07-10-007790-с не містила електронних полів для заповнення інформації про мову, якою повинна готуватись тендерна пропозиція та про умови надання забезпечення тендерних пропозицій.

Разом з тим, як зазначає позивач, що підтверджується також матеріалами справи, з метою дотримання вимог частини другої статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі» Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», в особі відокремленого підрозділу «Рівненська атомна електрична станція», розмістило інформацію про мову, якою повинні готуватись тендерні пропозиції у пункті 7 Розділу І тендерної документації та інформацію про розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій у пункті 2 Розділу ІІІ тендерної документації, яка є невід`ємною частиною оголошення про закупівлю № UA-2020-07-10-007790-с.

Так, відповідно до пункту 7 Розділу І тендерної документації щодо оголошення про закупівлю № UA-2020-07-10-007790-с тендерні пропозиції підготовлені учасниками-резидентами України, викладаються українською мовою. При цьому, проектна, технічна документація, а також документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріями, які викладені в оригіналі російською мовою, не потребують перекладу українською мовою. Тендерні пропозиції, підготовлені учасниками-нерезидентами України, можуть бути викладені іншою мовою, при цьому повинні мати завірений переклад українською або російською мовами. У разі розбіжностей з текстом оригіналу перевага надається українському або російському тексту.

Згідно пункту 2 Розділу ІІІ тендерної документації щодо оголошення про закупівлю № UA-2020-07-10-007790-с забезпечення тендерної пропозиції - банківська гарантія надається учасником у вигляд електронного документу. Електронний документ повинен бути складений із дотриманням вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» і Закону України «Про електрони довірчі послуги», містити кваліфікований електронний підпис (КЕП/ЕЦП) уповноваженої особи банку-гаранта та повинен дозволяти перевірку такого підпису. Учасник надає Замовнику забезпечення тендерної пропозиції у формі: банківської гарантії разом з файлом «р7s» (із накладанням КЕП/ЕЦП) або у вигляді файлу в форматі, придатному для перевірки достовірності видачі банківської гарантії банком та накладення кваліфікованого електронного підпису (КЕП/ЕЦП) уповноваженої посадової особи банку-гаранта. Форма та зміст банківської гарантії повинні відповідати вимогам Положення про порядок здійснення банками операцій за гарантіями в національній та іноземних валютах, затвердженого Постановою Правління Національного Банку України від 15.12.2004 № 639, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13.01.2005 та № 41/10321. Банківська гарантія повинна містити посилання на цю тендерну документацію та на зміни, що до неї вносились, за їх наявності Банк бенефіціара ПАТ «Державний ощадний банк України» МФО 333368 або страхової гарантії, виданої страховою компанією, яка пройшла відбір у ДП "HAEK «Енергоатом» у встановленому порядку з обов`язковим накладанням КЕП або ЕЦП, виданого відповідно до вимог Закону України «Про електронний цифровий підпис» від 22.05.2003 № 852-IV до набрання чинності Законом №2155, уповноваженої особи страхової компанії. Також, учасник надає договір страхування на підставі якого була видана страхова гарантія та доказами та доказами її оплати (платіжне доручення або прибутковий касовий ордер або чек) (подається окремим файлом). Перелік страхових компаній, які пройшли відбір у ДН «НАЕК «Енергоатом», розміщений на офіційному сайті ДП «НAEK «Енергоатом» - www.еnergoatom.kiev.ua - «Закупівлі» - «Інформація для учасників» - «Перелік страхових компаній, які мають право надавати забезпечення тендерних пропозицій». Розмір забезпечення тендерної пропозиції повинен становити 100 000,00 грн (сто тисяч гри 00 коп.) за строком дії забезпечення тендерної пропозиції 120 календарних днів з дати завершення кінцевого строку подання тендерних пропозицій. Тендерна пропозиція учасника, який не надав забезпечення тендерної пропозиції (якщо таке передбачене тендерною документацією) та/або надане забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені у тендерній документації, відхиляється замовником. Усі витрати, пов`язані з поданням забезпечення тендерної пропозиції, здійснюються за рахунок коштів учасника.

Таким чином, суд вважає, що позивачем виконано вимогу щодо зазначення мови, якою повинні готуватися тендерні пропозиції та розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій, з огляду на що, твердження відповідача про порушення в цій частині вимог законодавства про закупівлі є необґрунтованим.

Крім того, наявними в матеріалах доказами підтверджена відсутність в електронній системі закупівель електронних полів для заповнення інформації про мову, якою повинна готуватись тендерна пропозиція та про умови надання забезпечення тендерних пропозицій, позивач не міг заповнити інформацію у даних полях та фактично виконати вимоги частини другої статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі», як того вимагав відповідач.

Суд зазначає, що не заповнення відповідних полів відбулось через об`єктивні незалежні від позивача обставини, а тому такі обставини не можуть ставитись у провину позивачеві та виступати констатацією факту вчинення ним порушення законодавства.

Приймаючи рішення у даній справі, суд враховує також правові висновки Європейського Суду з прав людини у справі «Рисовський проти України» (рішення від 20 жовтня 2011 року остаточне від 20 січня 2012 року, офіційний переклад повного тексту опублікований в Офіційному віснику України № 12 від 22.02.2013), в якій Суд наголосив на важливості принципу належного урядування. Вказаний принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на основоположні права людини, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Принцип належного урядування, як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є власна недбалість. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. З наведеного вбачається, що наслідки помилкових дій суб`єкта владних повноважень не можуть покладатись на юридичних та фізичних осіб, які є учасниками спірних правовідносин.

За таких обставин, зважаючи на відсутність складу правопорушення у діях позивача, суд приходить до висновку про протиправність оскаржуваного висновку та про наявність підстав для задоволення позовних вимог в цій частині.

Щодо позовної вимоги про скасування висновку, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення позову, суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акту чи окремих його положень.

Аналіз вищенаведеної норми свідчить про безпосередній взаємозв`язок визнання протиправним акту індивідуальної дії та його скасування у повному обсязі чи частково. Більш того, друга вимога є похідною та залежною від першої, адже внаслідок визнання акту індивідуальної дії протиправним, неминучим є його скасування в повному обсязі чи частково.

З огляду на те, що суд позовну вимогу про визнання протиправним висновку задовольнив, відповідно позовна вимога про скасування висновку також підлягає задоволенню, як похідна.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

На підставі частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов є обґрунтованими та підлягає задоволенню повністю.

Зважаючи на те, що позивачем при поданні позову сплачено судовий збір у сумі 2102,00 грн., наведена сума відповідно до положень ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України підлягає стягненню з відповідачів, за рахунок їх бюджетних асигнувань.

На підстав наведеного, керуючись ст. ст. 32, 139, 243 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Рівненська атомна електрична станція» до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати Висновок Північного офісу Держаудитслужби від 22.10.2020 про результати моніторингу закупівлі № UA-2020-07-10-007790-с (Клапани регулюючі), оголошеної ВП «Рівненська АЕС».

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби (місцезнаходження: 04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, буд. 18, ) на Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (місцезнаходження: 01011, м. Київ, вул. Назарівська, буд. 3, ), в особі відокремленого підрозділу "Рівненська атомна електрична станція" (місцезнаходження: 34400, Рівненська область, м. Вараш, ) понесені судові витрати з судового збору у розмірі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні).

Судове рішення складено та підписано 18 липня 2025 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (Шостого апеляційного адміністративного суду) протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або справа розглянута в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.М. Чучко