Справа № 205/10272/25
Суддя: Дорошенко Г. В.
Дата ухвалення: 2025-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/205/233/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

11 липня 2025 року м. Дніпро

Суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра Дорошенко Г.В., ознайомившись з матеріалами адміністративного позову адвоката Ромась Анастасії Ігорівни в інтересах ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання противоправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

02.07.2025 року до Новокодацького районного суду міста Дніпра через систему «Електронний суд» звернулася адвокат Ромась А.І. в інтересах ОСОБА_1 з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання противоправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.07.2025 року, адміністративну справу №205/10272/25, провадження №2-а/205/233/25, було розподілено головуючому судді Дорошенко Г.В., та передано судді канцелярією суду 11.07.2025 року.

Ознайомившись із поданою заявою, вважаю за необхідне залишити її без руху з наступних підстав.

За змістом позовних вимог позивач ОСОБА_1 оскаржує рішення суб`єкта владних повноважень у справі про притягнення до адміністративної відповідальності, яке було ухвалене 01.06.2025 року, звернувся до суду з позовною заявою, 02.07.2025 року.

При цьому, у позовній заяві сторона позивача просить поновити йому строк звернення до суду з підстав того, що в червні 2025 року позивачу стало відомо про наявність відкритого виконавчого провадження Другим Правобережним відділом ДВС у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), яким стягнути з боржника ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 штрафу у розмірі 34000 гривень. Так із зазначеного виконавчого провадження стало відомо, що відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було винесено постанову ІНФОРМАЦІЯ_3 , якою необхідно було сплатити штраф у розмірі 34000 грн (постанова №840/ ВОБ від 01.06.2025 року). Після чого ОСОБА_1 , сплатив зазначений штраф з метою уникнення арештів рахунків, що стало наслідком закриття виконавчого провадження. З метою отримання на руки постанови та оскарження її 20.06.2025 року було подано до ІНФОРМАЦІЯ_4 адвокатський запит про що свідчить накладна №370. Враховуючи, що на теперішній час копію постанови та відповіді від ІНФОРМАЦІЯ_4 ними так і не отримано, вважають строк для подання позову до суду пропущеним з поважних причин.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду є процесуальним строком, встановленим законом, який суд може поновити, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За ч.2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Позивач згідно з позовною заявою оскаржує постанову у справі про адміністративне правопорушення, яка не відноситься до категорії справ у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху.

Виходячи з положень ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Початок перебігу строку на звернення до суду не може бути пов`язаний з обізнаністю чи необізнаністю позивача про окремі підстави позову, які є фактичними та/або юридичними обставинами, на яких ґрунтується вимога позивача.

Звернення до суду з позовом є способом реалізації права на захист порушених прав і свобод особи, які така особа вважає порушеними у зв`язку з виникненням певних обставин, що впливають на її права. Отже, початок перебігу строку звернення до суду пов`язується саме з виникненням оспорюваних правовідносин, тобто предметом позовних вимог та часом коли особа дізналася або повинна була дізнатися про такі обставини.

Вказані висновки узгоджуються з висновками, наведеними Верховним Судом у постанові від 16.12.2020 року по справі №826/2477/16.

З наданих до позовної заяви додатків не вбачається коли саме позивач дізнався/або мав дізнатись про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. В позовній заяві зазначено, що позивач про оскаржувану постанову дізнався в червні 2025 року із виконавчого провадження відкритого Другим Правобережним відділом ДВС у Чечелівському та Новокодацькому районах м.Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса).

Однак, позивачем відповідно до п.5 ч.5 ст.160 КАС України не додано доказів ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, зокрема, заяви та розписки про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження тощо. Вказане позбавляє суд можливості перевірити дотримання процесуального строку звернення з адміністративним позовом.

Крім того, позивачем не додано до матеріалів справи копію оскаржуваної постанови та не наведено обґрунтування неможливості її подання, враховуючи що постанова №840/ВОБ міститься в матеріалах виконавчого провадження №77787664, та ОСОБА_1 , як сторона виконавчого провадження, отримавши ідентифікатор доступу до матеріалів виконавчого провадження в АСВП, мав можливість ознайомитися зі всіма матеріалами виконавчого провадження.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 31.03.2021 у справі №240/12017/19 щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України: "…для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Розглядаючи вказане клопотання суд враховує, що поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Критеріями оцінки причин поважності пропуску строку звернення до суду є: 1) обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк (є причиною); 2) обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла або тривала протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 10жовтня 2019 року у справі № 140/721/19, від 24 лютого 2021 року у справі № 540/2097/18 та від 18 березня 2021 року у справі № 200/11827/19-а.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Водночас, суд зазначає, що невмотивоване задоволення клопотання про поновлення пропущеного строку звернення з позовною заявою до суду утворить дискримінаційне становище по відношенню до інших суб`єктів звернення до судового захисту в тому числі фізичних осіб.

За ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Також згідно з вимогами ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 543/775/17, провадження № 11-1287апп18, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 25 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Водночас, згідно з ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Позивачем до позовної заяви не додано документ на підтвердження сплати судового збору та не додано доказів звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір за подання даного позову у розмірі 484,48 грн за реквізитами Новокодацького районного суду міста Дніпра, а саме: отримувач коштів ГУК у Дн-кiй обл/Нов.р/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0004633, код класифікації доходів бюджету 22030101, та надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на зазначене, доходжу до висновку про необхідність залишення без руху даної позовної заяви з наданням стороні позивача строку для усунення виявлених недоліків позовної заяви.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241-243, 248 КАС України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву адвоката Ромась Анастасії Ігорівни в інтересах ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання противоправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення копії ухвали, роз`яснивши, що у разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.В. Дорошенко