Справа № 640/18699/18
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2025-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Пекного А.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «НФ ТРЕЙДІНГ Україна» до Головного управління Держпраці у Київській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю «НФ ТРЕЙДІНГ Україна» (далі позивач, ТОВ «НФ ТРЕЙДІНГ Україна», Товариство) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва із адміністративним позовом до Головного управління Держпраці у Київській області (далі відповідач, ГУ Держпраці у Київській області, Управління), у якому просить визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу уповноваженими особами посадовими особами від 23.10.2018 № КВ1245/58/НД/СП/ФС-518, винесену першим заступником начальника ГУ Держпраці у Київській області Андрієнко В.С., згідно якої накладено штраф у розмірі 11169,00 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.11.2018 відкрито провадження в адміністративній справі за вказаним позовом за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.11.2018 відмовлено у задоволенні заяви позивача про забезпечення адміністративного позову.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» № 2825-ІХ, визначено ліквідувати Окружний адміністративний суд міста Києва.

На підставі Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 № 399, акту приймання-передачі від 29.01.2025, розпорядження керівника апарату Одеського окружного адміністративного суду №1 від 03.02.2025 «Про здійснення реєстрації та автоматизованого розподілу судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва» та протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 07.04.2025 у справі №640/18699/18 головуючим суддею визначено суддю Пекного А.С.

Ухвалою від 10.04.2025 справу прийнято до провадження Одеського окружного адміністративного суду, розпочато її розгляд спочатку та вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідачем був поданий до Окружного адміністративного суду міста Києва відзив.

Розглянувши надані сторонами документи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства, які регулюють спірні відносини, суд виходить з такого.

Як встановлено судом, на підставі звернення ОСОБА_1 від 04.09.2018 про порушення її трудових прав, наказом ГУ Держпраці у Київській області від 12.09.2018 №3267 вирішено організувати проведення з 13.09.2018 по 26.09.2018 інспекційного відвідування на предмет додержання позивачем законодавства про працю.

Відповідно до цього наказу інспектору праці ГУ Держпраці у Київській області Ларіній Т.А. видано направлення від 13.09.2018 №1136 для проведення інспекційного відвідування ТОВ «НФ ТРЕЙДІНГ Україна» на предмет додержання законодавства про працю. Строк дії направлення визначено з 13.09.2018 по 26.09.2018.

Інспектором праці 24.09.2018 складено Акт про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування №КВ1136/58/НД.

За змістом Акту, інспектором 18.09.2018 о 12:30 год здійснено виїзд за юридичною адресою Товариства: м. Київ, вул. Мечникова, 2, яке розташовано в БЦ «Парус». Указані в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців телефони Товариства не відповідають, представники БЦ «Парус» зв`язались з представником Товариства, який у телефонній розмові повідомив, що представник з`явиться найближчим часом. Інспектором упродовж 2 годин була здійснена неодноразова спроба зв`язатись із представником Товариства за наданим представниками БЦ «Парус» телефонним номер і представник Товариства на ім`я Тетяна повідомила, що керівник заборонив їй виходити, згодом телефон було вимкнено. О 14:48 год інспектором було здійснено виклик поліції, зареєстрований за №45323, для підтвердження факту перешкоджання проведенню інспекційного відвідування.

В акті шляхом проставлення відміток у відповідних графах визначено, у чому полягало створення перешкод у діяльності інспектора праці: ненадання інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування; ненадання доступу до виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування, в яких використовується наймана праця; ненадання для ознайомлення книг, реєстрів та документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію / відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, невиїзного інспектування, їх завірених об`єктом відвідування копій або витягів; ненадання робочого місця з можливістю ведення конфіденційної розмови з працівниками щодо предмета інспекційного відвідування; відсутність документів, ведення яких передбачено законодавством про працю.

Також інспектором у зв`язку з відсутністю документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, 24.09.2018 складено Вимогу про надання/поновлення документів №1136, якою керівника Товариства зобов`язано у строк до 12:00 год 03.10.2018 надати інспектору такі документи: довідка про реєстрацію в органах статистики, наказ про призначення керівника, паспортні дані та ідентифікаційний код керівника, особові справи працівників, колективний договір, правила внутрішнього трудового розпорядку, штатні розписи за 2017-2018 р.р., розрахунково-платіжні відомості та відомості про виплату заробітної плати з січня по травень 2018 року, графік та табель обліку робочого часу за 2018 рік, зави, накази на звільнення з січня по травень 2018 року, розрахунок звільнених, журнал руху трудових книжок, інші документи на вимогу інспектора праці в разі необхідності.

Копію акту та письмову вимогу про надання документів від 24.09.2018 №1136 надіслано Товариству поштою, про що свідчить фіскальний чек АТ Укрпошта від 24.09.2018.

Наказом ГУ Держпраці у Київській області від 01.10.2018 №3547 на підставі звернення ОСОБА_1 від 04.09.2018 та вимоги про надання документів від 24.09.2018 №1136 вирішено організувати проведення з 03.10.2018 по 04.10.2018 інспекційного відвідування на предмет додержання позивачем законодавства про працю, про що інспектору праці ГУ Держпраці у Київській області Ларіній Т.А. видано направлення від 02.10.2018 №1245 для проведення інспекційного відвідування ТОВ «НФ ТРЕЙДІНГ Україна».

Інспектором праці 04.10.2018 складено Акт про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування №КВ1245/58/НД.

За змістом Акту, інспектором 18.09.2018 о 12:30 год здійснено виїзд за юридичною адресою Товариства: м. Київ, вул. Мечникова, 2, яке розташовано в БЦ «Парус». Указані в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців телефони Товариства не відповідають, представники БЦ «Парус» зв`язались з представником Товариства, який у телефонній розмові повідомив, що представник з`явиться найближчим часом. Інспектором упродовж 2 годин була здійснена неодноразова спроба зв`язатись із представником Товариства за наданим представниками БЦ «Парус» телефонним номер і представник Товариства на ім`я Тетяна повідомила, що керівник заборонив їй виходити, згодом телефон було вимкнено. О 14:48 год інспектором було здійснено виклик поліції, зареєстрований за №45323, для підтвердження факту перешкоджання проведенню інспекційного відвідування. Інспектором був складений акт про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування №КВ1136/58/НД, який разом із вимогою про надання документів від 24.09.2018 №1136 були направлені на юридичну адресу Товариства, поштове відправлення №800 від 24.09.2018. Відповідно до вимоги №1136 документи потрібні для перевірки необхідно було надати не пізніше 12:00 год 03.10.2018. Станом на 12:00 год 03.10.2018 документи від Товариства не надходили.

В акті шляхом проставлення відміток у відповідних графах визначено, у чому полягало створення перешкод у діяльності інспектора праці: ненадання інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування; ненадання доступу до виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування, в яких використовується наймана праця; ненадання для ознайомлення книг, реєстрів та документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію / відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, невиїзного інспектування, їх завірених об`єктом відвідування копій або витягів; ненадання робочого місця з можливістю ведення конфіденційної розмови з працівниками щодо предмета інспекційного відвідування; ненадання керівником (його уповноваженим представником) / працівниками об`єкта відвідування (необхідне підкреслити) усних та / або письмових пояснень з питань, що стосуються законодавства про працю.

Надалі Управлінням складено повідомлення про розгляд справи про накладення штрафу від 12.10.2018 №4.3/2/18/14582, яким позивачу повідомлялось, що 23.10.2018 о 10:20 год за адресою м. Київ, вул. Вавілових, 10 буде проводитися розгляд справи про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною 2 статті 265 КЗПП України.

Повідомлення надіслано позивачу 16.10.2018, про що свідчить фіскальний чек АТ Укрпошта від 16.10.2018.

Першим заступником начальника ГУ Держпраці у Київській області Андрієнком В.С. розглянуто справу та прийнято постанову про накладення штрафу уповноваженими особами посадовими особами від 23.10.2018 № КВ1245/58/НД/СП/ФС-518, якою на підставі абзацу 6 частини 2 статті 265 КЗПП України накладено на Товариство штраф у розмірі 11 169,00 грн.

Опис допущеного позивачем порушення у цій постанові тотожний опису обставин інспекційного відвідування, який наведений в Акті про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування №КВ1245/58/НД від 04.10.2018.

Копію постанови надіслано в адресу товариства 23.10.2018.

Уважаючи постанову протиправною, Товариство звернулось до суду із цим позовом. Протиправність постанови мотивує як порушенням порядку проведення інспекційного відвідування, оскільки відповідачем не було повідомлено позивача про проведення відвідування, так і відсутністю як факту самого порушення, тому що в день інспекційного відвідування єдиний уповноважений представник Товариства його керівник, перебував у відпустці, Товариство не отримувало письмової вимоги про надання документів і взагалі було необізнане про проведення інспекційного відвідування, а отже жодним чином не могло перешкоджати інспектору у його проведенні.

У відзиві ГУ Держпраці у Київській області заперечує проти задоволення позову, уважаючи оскаржену постанову правомірною. Зазначає, що позивачем створено перешкоди у проведенні інспекційного відвідування, що підтверджується змістом обставин вчинення порушення, наведених в Акті про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування №КВ1245/58/НД від 04.10.2018.

Спірні правовідносини в першу чергу урегульовані чинними на час їх виникнення Кодексом про працю України, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі Закон № 877-V), затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 №295 «Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю» (далі Порядок №295), затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 №509 «Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення» (далі Порядок №509).

Згідно із частинами четвертою та п`ятою статті 2 Закону №877-V заходи контролю здійснюються, зокрема, органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Отже, згідно із статтею 3 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами:

пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності;

підконтрольності і підзвітності органу державного нагляду (контролю) відповідним органам державної влади;

рівності прав і законних інтересів усіх суб`єктів господарювання;

гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання;

об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв;

здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом;

відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю);

неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання;

невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону;

відповідальності органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб за шкоду, заподіяну суб`єкту господарювання внаслідок порушення вимог законодавства, порушення прав та законних інтересів суб`єкта господарювання;

дотримання умов міжнародних договорів України;

незалежності органів державного нагляду (контролю) від політичних партій та будь-яких інших об`єднань громадян;

наявності одного органу державного нагляду (контролю) у складі центрального органу виконавчої влади.

презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю);

орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності;

недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій;

здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Згідно з частинами 1, 4, 7 статті 4 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа. Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

У разі якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав і обов`язків суб`єкта господарювання або повноважень органу державного нагляду (контролю), така норма трактується в інтересах суб`єкта господарювання.

Частиною 3 статті 6 Закону №877-V установлений припис, що суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

За змістом статті 7 Закону №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення). Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Права суб`єкта господарювання визначені статтею 10 Закону №877-V, відповідно до якої суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право:

бути поінформованим про свої права та обов`язки;

вимагати від посадових осіб органу державного нагляду (контролю) додержання вимог законодавства;

перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення та посвідчення (направлення) і одержувати копію посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу;

не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо: державний нагляд (контроль) здійснюється з порушенням передбачених законом вимог щодо періодичності проведення таких заходів; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону; суб`єкт господарювання не одержав повідомлення про здійснення планового заходу державного нагляду (контролю) в порядку, передбаченому цим Законом; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не внесла запис про здійснення заходу державного нагляду (контролю) до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу в суб`єкта господарювання); тривалість планового заходу державного нагляду (контролю) або сумарна тривалість таких заходів протягом року перевищує граничну тривалість, встановлену частиною п`ятою статті 5 цього Закону, або тривалість позапланового заходу державного нагляду (контролю) перевищує граничну тривалість, встановлену частиною четвертою статті 6 цього Закону; орган державного нагляду (контролю) здійснює повторний позаплановий захід державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю); органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику; у передбачених законом випадках посадові особи не надали копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики з питань державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, або відповідного державного колегіального органу на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю);

бути присутнім під час здійснення заходів державного нагляду (контролю), залучати під час здійснення таких заходів третіх осіб;

вимагати нерозголошення інформації, що становить комерційну таємницю або є конфіденційною інформацією суб`єкта господарювання;

одержувати та ознайомлюватися з актами державного нагляду (контролю);

надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта;

оскаржувати в установленому законом порядку неправомірні дії органів державного нагляду (контролю) та їх посадових осіб;

отримувати консультативну допомогу від органу державного нагляду (контролю) з метою запобігання порушенням під час здійснення заходів державного нагляду (контролю);

вести журнал реєстрації заходів державного нагляду (контролю) та вимагати від посадових осіб органів державного нагляду (контролю) внесення до нього записів про здійснення таких заходів до початку їх проведення;

вимагати припинення здійснення заходу державного нагляду (контролю) у разі: перевищення посадовою особою органу державного нагляду (контролю) визначеного цим Законом максимального строку здійснення такого заходу; використання посадовими особами органу державного нагляду (контролю) неуніфікованих форм актів; з`ясування посадовими особами під час здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) питань, інших ніж ті, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення такого заходу.

Відповідно до частини першої статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань праці (далі - Положення №96), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Згідно з пунктом 4 Положення №96 Державна служба України з питань праці відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.

Відповідач, Головне управління Держпраці у Київській області, є суб`єктом владних повноважень - територіальним органом Державної служби України з питань праці, який забезпечує реалізацію державної політики з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю.

Станом на момент виникнення спірних відносин, процедура здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю, була встановлена Порядком № 295.

Згідно із пунктами 2, 3 Порядку № 295, державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці, зокрема, Держпраці та її територіальних органів. Інспекторами праці є посадові особи Держпраці та її територіальних органів, виконавчих органів рад (далі - органи контролю), посадовими обов`язками яких передбачено повноваження щодо здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі - контрольні повноваження).

Відповідно до пункту 6 Порядку № 295 під час підготовки до проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування інспектор праці, якщо тільки він не вважатиме, що це завдасть шкоди інспекційному відвідуванню або невиїзному інспектуванню, може одержати інформацію та/або документи, що стосуються предмета інспекційного відвідування чи невиїзного інспектування, від об`єкта відвідування, державних органів, а також шляхом проведення аналізу наявної (загальнодоступної) інформації про стан додержання законодавства про працю. Документи, отримані під час підготовки до проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, що містять інформацію про порушення об`єктом відвідування вимог законодавства про працю, долучаються до матеріалів інспекційного відвідування або невиїзного інспектування.

Пунктами 8 та 9 Порядку № 295 установлено, що про проведення інспекційного відвідування інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі. Під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення.

Згідно із пунктами 11 та 12 Порядку № 295 інспектори праці за наявності службового посвідчення безперешкодно, без попереднього повідомлення мають право:

1) під час проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин за наявності підстав, визначених пунктом 5 цього Порядку, самостійно і в будь-яку годину доби з урахуванням вимог законодавства про охорону праці проходити до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування, в яких використовується наймана праця;

2) ознайомлюватися з будь-якими книгами, реєстрами та документами, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, невиїзного інспектування, з метою перевірки їх відповідності нормам законодавства та отримувати завірені об`єктом відвідування їх копії або витяги;

3) наодинці або у присутності свідків ставити керівнику та/або працівникам об`єкта відвідування запитання, що стосуються законодавства про працю, отримувати із зазначених питань усні та/або письмові пояснення;

4) за наявності ознак кримінального правопорушення та/або створення загрози безпеці інспектора праці залучати працівників правоохоронних органів;

5) на надання робочого місця з можливістю ведення конфіденційної розмови з працівниками щодо предмета інспекційного відвідування;

6) фіксувати проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин засобами аудіо-, фото- та відеотехніки;

7) отримувати від державних органів інформацію, необхідну для проведення інспекційного відвідування, невиїзного інспектування.

Вимога інспектора праці про надання об`єктом відвідування для ознайомлення документів та/або їх копій чи витягів з документів, пояснень, доступу до приміщень, організації робочого місця, внесена в межах повноважень, є обов`язковою для виконання.

Пунктом 14 Порядку № 295 установлено, що під час проведення інспекційного відвідування об`єкт відвідування має право:

1) перевіряти в інспектора праці наявність службового посвідчення;

2) не допускати до проведення інспекційного відвідування у разі: відсутності службового посвідчення; якщо на офіційному веб-сайті Держпраці відсутні рішення Мінсоцполітики про форми службового посвідчення інспектора праці, акта, довідки, припису, вимоги, перелік питань, що підлягають інспектуванню; якщо строк проведення інспекційного відвідування перевищує строки, визначені пунктом 10 цього Порядку;

3) подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження про усунення порушень до акта або припису;

4) вимагати від інспектора праці внесення запису про проведення інспекційного відвідування до відповідного журналу перевірок об`єкта відвідування (за його наявності) перед наданням акта для підпису керівником об`єкта відвідування або його уповноваженим представником;

5) перед підписанням акта бути поінформованим про свої права та обов`язки;

6) вимагати від інспектора праці додержання вимог законодавства;

7) вимагати нерозголошення інформації, що становить комерційну таємницю або є конфіденційною інформацією об`єкта відвідування;

8) оскаржувати в установленому законом порядку неправомірні дії інспектора праці;

9) отримувати консультативну допомогу від інспектора праці з метою запобігання порушенням під час проведення інспекційних відвідувань, невиїзних інспектувань.

Згідно із пунктом 16 Порядку № 295 у разі створення об`єктом відвідування перешкод у діяльності інспектора праці (відмова у допуску до проведення відвідування (ненадання інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування; перешкода в реалізації інших прав, передбачених пунктом 11 цього Порядку), відсутності об`єкта відвідування або уповноваженої ним особи за місцезнаходженням (адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, інших документах, що стали підставою для проведення відвідування), відсутності документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, складається акт про неможливість проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування із зазначенням відповідних причин, який за можливості підписується керівником об`єкта відвідування або іншою уповноваженою особою.

Копія акта, зазначеного у пункті 16 цього Порядку, надсилається органам, яким підпорядкований об`єкт відвідування (за наявності), для вжиття заходів з усунення перешкод і забезпечення присутності об`єкта відвідування за своїм місцезнаходженням (пункт 17 Порядку № 295).

Пунктом 18 Порядку № 295 визначено, що у разі відсутності документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, об`єкту відвідування надсилається копія акта про неможливість проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування та письмова вимога із зазначенням строку поновлення документів. На час виконання такої вимоги строк проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування зупиняється.

Відповідно до пунктів 19 26 Порядку № 295 за результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт і у разі виявлення порушень законодавства про працю - припис про їх усунення. Акт складається в останній день інспекційного відвідування або невиїзного інспектування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та керівником об`єкта відвідування або його уповноваженим представником. Якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною. Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів з дати підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.

Припис є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою інспектора праці про усунення об`єктом відвідування порушень законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування або невиїзного інспектування. Припис вноситься об`єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду. У приписі зазначається строк для усунення виявлених порушень. У разі встановлення строку виконання припису більше ніж три місяці у приписі визначається графік та заплановані заходи усунення виявлених порушень з відповідним інформуванням інспектора праці згідно з визначеною у приписі періодичністю. Припис складається у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, який проводив інспекційне відвідування або невиїзне інспектування, та керівником об`єкта відвідування або його уповноваженим представником. Стан виконання припису перевіряється після закінчення зазначеного у ньому строку усунення недоліків, якщо об`єкт відвідування не надав відповідь або надав її в обсязі, недостатньому для підтвердження факту усунення виявлених порушень.

У разі відмови керівника чи уповноваженого представника об`єкта відвідування від підписання або за неможливості особистого вручення акта і припису акт та припис складаються у трьох примірниках.

Два примірники акта і припису не пізніше ніж протягом наступного робочого дня надсилаються об`єкту відвідування рекомендованим листом з описом документів у ньому та з повідомленням про вручення. На примірнику акта та припису, що залишаються в інспектора праці, зазначаються реквізити поштового повідомлення, яке долучається до матеріалів інспекційного відвідування та невиїзного інспектування.

Об`єкт відвідування зобов`язаний повернути інспектору праці підписаний примірник акта та припису не пізніше ніж через три робочих дні з дати його отримання. У разі ненадходження в установлений строк підписаного примірника акта та припису складається акт про відмову від підпису у двох примірниках, один з яких надсилається об`єкту відвідування рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Пунктами 27 29 Порядку № 295 установлено, що у разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом інспекційного відвідування або актом невиїзного інспектування, після розгляду зауважень об`єкта відвідування (у разі їх надходження) інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, за результатами якого вносить припис та/або вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності.

У разі виконання припису в установлений у ньому строк заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності не вживаються.

Заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності за використання праці неоформлених працівників, несвоєчасну та не у повному обсязі виплату заробітної плати, недодержання мінімальних гарантій в оплаті праці вживаються одночасно із внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень у ході інспекційного відвідування або невиїзного інспектування.

Механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України та частинами третьою - сьомою статті 53 Закону України «Про зайнятість населення» визначений Порядком №509.

Відповідно до пункту 2 Порядку №509 штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальниками управлінь і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи можуть бути накладені на підставі:

рішення суду про оформлення трудових відносин із працівником, який виконував роботу без укладення трудового договору, та встановлення періоду такої роботи чи роботи на умовах неповного робочого часу в разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, в установі, організації;

акта про виявлення під час перевірки суб`єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю та/або зайнятість населення, складеного посадовою особою Держпраці чи її територіального органу, виконавчого органу міської ради міста обласного значення та сільської, селищної, міської ради об`єднаної територіальної громади.

акта документальної виїзної перевірки ДФС, її територіального органу, в ході якої виявлені порушення законодавства про працю.

Пунктами 3, 4, 5, 6, 7 Порядку №509 визначено, що уповноважена посадова особа не пізніше ніж через 10 днів з дати складення акта приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу (далі - справа). Справа розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня прийняття рішення про її розгляд. У разі надходження від суб`єкта господарювання або роботодавця, щодо якого порушено справу, обґрунтованого клопотання про відкладення її розгляду, строк розгляду справи може бути продовжений уповноваженою посадовою особою, але не більше ніж на 10 днів.

Про розгляд справи уповноважені посадові особи письмово повідомляють суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Справа розглядається за участю представника суб`єкта господарювання або роботодавця, щодо якого її порушено. Справу може бути розглянуто без участі такого представника у разі, коли його поінформовано відповідно до пункту 6 цього Порядку і від нього не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення її розгляду.

Згідно із приписами пункту 8 Порядку №509 розгляд справи розпочинається з представлення уповноваженої посадової особи, яка її розглядає. Зазначена особа роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Під час розгляду справи заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішується питання щодо задоволення клопотання.

За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі акта, зазначеного в пункті 3 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу.

Розгляд справ на підставі акта про виявлення під час перевірки суб`єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю та/або зайнятість населення, складеного посадовою особою Держпраці чи її територіального органу, акта, зазначеного в абзаці п`ятому пункту 2 цього Порядку, здійснюється уповноваженими посадовими особами Держпраці та її територіальних органів.

Постанова про накладення штрафу складається у двох примірниках за формою, встановленою Мінсоцполітики, один з яких залишається в уповноваженої посадової особи, що розглядала справу, другий - надсилається протягом трьох днів суб`єктові господарювання або роботодавцю, стосовно якого прийнято постанову, або видається його представникові, про що на ньому робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника. У разі надсилання примірника постанови поштою у матеріалах справи робиться відповідна позначка.

Згідно із частиною 1 статті 265 КЗПП України осадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.

Абзацом 6 частини 2 статті 265 КЗПП України установлено, що юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі: недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення.

Згідно із частинами з 3 по 7 статті 265 КЗПП України, штрафи, накладення яких передбачено частиною другою цієї статті, є фінансовими санкціями і не належать до адміністративно-господарських санкцій, визначених главою 27 Господарського кодексу України.

Штрафи, зазначені у частині другій цієї статті, накладаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Штрафи, зазначені в абзаці другому частини другої цієї статті, можуть бути накладені центральним органом виконавчої влади, зазначеним у частині четвертій цієї статті, без здійснення заходу державного нагляду (контролю) на підставі рішення суду про оформлення трудових відносин із працівником, який виконував роботу без укладення трудового договору, та встановлення періоду такої роботи чи роботи на умовах неповного робочого часу в разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, в установі, організації.

Виконання постанови центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, покладається на органи державної виконавчої служби.

Сплата штрафу не звільняє від усунення порушень законодавства про працю.

У вимірі обставин цієї справи та з урахуванням приписів проаналізованих правових норм суд приходить до висновків про порушення відповідачем порядку проведенні інспекційного відвідування та порядку накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення.

По-перше, відповідачем не надано доказів виконання інспектором праці приписів частини 3 статті 6 Закону №877-V та пунктів 8, 9 Порядку № 295, а саме повідомлення об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі про проведення інспекційного відвідування та пред`явлення об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі службового посвідчення.

Матеріали справи не містять і відповідач не надав жодних доказів того, що позивач взагалі був обізнаний про факт проведення інспекційного відвідування.

У той же час, позивачем надано наказ від 17.09.2018 №14-В, відповідно до якого директор Товариства відбув у відпустку тривалістю 4 календарні дні з 18.08.2018.

Посилання відповідача на обставини, викладені в актах про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування №КВ1245/58/НД від 04.10.2018 та №КВ1136/58/НД від 24.09.2018, не можуть бути взяті до уваги, позаяк з них неможливо встановити, чи інспектор праці взагалі намагалась дістатись до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування та чи спілкувалась вона з будь-якою посадовою, службовою особою або працівником Товариства. Акти містять лише неконкретизований та скорочений опис спілкування інспектора з неназваними працівниками БЦ «Парус».

Доречно також зауважити, що акти про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування не містять жодних відомостей у графах «Перешкоджання зафіксовано засобами ? аудіотехніки, ? фототехніки, ? відеотехніки (необхідне відмітити)» та «Особи, що можуть підтвердити факт перешкоджання» (відповідні графи в актах не заповнені).

Також суд звертає увагу на те, що відповідачем усупереч покладеного на нього статтею 78 КАС України обов`язку доказування не доведено належними і допустимими доказами того, що позивач отримав копії актів та письмову вимогу про надання документів від 24.09.2018 №1136.

Крім того, як на момент складення акту про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування №КВ1245/58/НД від 04.10.2018, так і на момент прийняття оскарженої постанови відповідачем не було перевірено факт вручення або не вручення позивачу вимоги про надання документів від 24.09.2018 №1136.

Відповідач не надав належних доказів вручення позивачу вказаної вимоги.

За такого правого регулювання та встановлених обставин, слід дійти висновку про те, що за відсутності доказів належного повідомлення суб`єкта відвідування про витребування відповідних документів, неможливо кваліфікувати дії позивача як створення перешкод у процесі інспекційного відвідування.

Водночас невиконання вимоги в зазначеній в ній строк не може бути підставою для притягнення до відповідальності, оскільки позивач не отримав вимогу про надання документів.

По-друге, відповідачем порушено приписи пунктів 6, 7 та 8 Порядку №509, оскільки розгляд справи проведено без участі представника позивача, за відсутності відомостей про інформування позивача про розгляд справи та на підставі акта, який не передбачений зазначеним Порядком.

Зокрема, пунктом 6 Порядку №509 установлено, що про розгляд справи уповноважені посадові особи письмово повідомляють суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам.

До суду відповідачем надано лише фіскальний чек АТ Укрпошта від 16.10.2018, який сам по собі не містить відомостей, яке поштове відправлення було оплачено та відправлено.

Також відсутні відомості про вручення такого поштового відправлення, відповідач доказів на підтвердження відповідних обставин не надав.

Згідно із пунктом 7 Порядку №509 справу може бути розглянуто без участі такого представника у разі, коли його поінформовано відповідно до пункту 6 цього Порядку і від нього не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення її розгляду.

Оскільки відповідач не довів належними і допустимими доказу факту інформування позивача про розгляд справи не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду, то відповідно розгляд справи без участі представника Товариства був протиправним.

Пунктом 8 Порядку №509 визначено, що постанова про накладення штрафу складається на підставі акта, зазначеного в пункті 3 цього Порядку, однак зазначеним пунктом не передбачено такого акту, як акт про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування.

Суд відмічає, що серед наведеного у пункті 3 Порядку №509 переліку актів, на підставі яких складається постанова про накладення штрафу, акт про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування унесено лише постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 823.

Таким чином, на час прийняття оскарженої постанови сам по собі акт про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування не міг бути підставою для накладення штрафу.

У підсумку суд зазначає, що доводи та аргументи відповідача про перешкоджання позивачем проведенню інспекційного відвідування не підтверджені жодним доказом, тобто сформовані на припущеннях.

Верховним Судом сформована стала правова позиція про те, що лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу, порушення контролюючим органом будь-яких вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Тому з огляду на те, що відповідачем було допущено порушення основоположних норм і принципів проведення перевірки у вигляді інспекційного відвідування, оформлення її результатів, повідомлення про розгляд справи, то оскаржена постанова є протиправною і підлягає скасуванню.

Приписами частини 1 статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч.2 ст.77 КАС України).

Враховуючи те, що відповідач не надав суду належних та допустимих доказів в обґрунтування своїх заперечень, суд дійшов до висновку про задоволення позову.

Керуючись статтями 9, 14, 73 - 78, 90, 139, 143, 242 - 246, 250, 255, 257 - 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «НФ ТРЕЙДІНГ Україна» (01601, м. Київ, вул. Мечникова, буд. 2, ) до Головного управління Держпраці у Київській області (04060, м. Київ, вул. Вавілових, 10, ) про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати прийняту Головним управлінням Держпраці у Київській області постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 23.10.2018 № КВ1245/58/НД/СП/ФС-518.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя А.С. Пекний