Справа № 640/27753/21
Суддя: Чучко В.М.
Дата ухвалення: 2025-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

16 липня 2025 року Справа №640/27753/21

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Чучка В.М., розглянувши в письмовому провадженні клопотання Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про розгляд справи в порядку загального позовного провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Компанія з управління активами «Система Плюс» до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про визнання протиправними та скасування постанови і розпорядження, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю Компанія з управління активами «Система Плюс» (далі позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовною заявою до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (надалі відповідач), про визнання протиправними та скасування постанови від 04.08.2021 №275-ДП-КУА і розпорядження від 04.08.2021 №134-ДП-КУА.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 жовтня 2021 року позовна заява залишена без руху.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 листопада 2021 року відкрито провадження в адміністративній справі №640/27753/21 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 13 травня 2025 року прийнято до провадження адміністративну справу № 640/27753/21 за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

17 червня 2025 року до суду надійшло клопотання Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про розгляд адміністративної справи №640/27753/21 за правилами загального позовного провадження та призначити дату підготовчого судового засідання; адміністративну справу розглянути колегією у складі трьох суддів.

Клопотання обґрунтовано тим, що у позовній заяві позивач просить суд, зокрема, визнати протиправними та скасувати постанову НКЦПФР від 04.08.2021 №275-ДП-КУА та розпорядження НКЦПФР від 04.08.2021 №134-ДП-КУА.

Отже, на думку відповідача справа №640/27753/21 не відноситься до окремої категорії справ незначної складності, оскільки не підпадає під критерії, які визначені у статті 263 КАС України.

На думку Комісії, адміністративна справа №640/27753/21 має розглядатися за правилами загального позовного провадження через її складність, яка полягає у значному обсязі доказів, які необхідно дослідити з урахуванням думок сторін. Комісія вважає, що дана справа має розглядатися за правилами загального позовного провадження, оскільки спрощена форма позовного провадження позбавляє Комісію, як учасника справи, реалізувати свої права та вичерпати всі можливості доведення своєї позиції.

Усі дійсні обставини справи мають бути досліджені і з`ясовані судом під час розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Розглянувши вищевказане клопотання, суд зазначає наступне.

Щодо розгляду справи колегією суддів, відповідач послався на вимоги ст. 33 КАС України.

Законом України "Про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків" та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення державного регулювання та нагляду на ринках капіталу та організованих товарних ринках" від 22.02.2024 № 3585-IX внесені зміни до Кодексу адміністративного судочинства України, а саме до ч. 1 ст. 33 КАС України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 33 КАС України адміністративні справи, предметом оскарження в яких є рішення, дії чи бездіяльність Кабінету Міністрів України, крім випадку, встановленого частиною четвертою статті 22 цього Кодексу, Національного банку України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, окружної виборчої комісії (окружної комісії з референдуму), розглядаються і вирішуються в адміністративному суді першої інстанції колегією у складі трьох суддів.

З огляду на вимоги процесуального закону справа № 640/27753/21 повинна розглядатися колегією у складі трьох суддів.

Таким чином, клопотання відповідача про розгляд справи колегією у складі трьох суддів підлягає задоволенню.

Відносно розгляду справи за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні суд зазначає наступне.

Зазначена вище норма ч. 1 ст. 33 КАС України є імперативною та передбачає колегіальний розгляд усіх справ, в яких оскаржуються рішення, дії, бездіяльність, зокрема, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку не залежно від виду провадження - загального чи спрощеного.

Натомість, умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються КАС України (частина п`ята статті 12 КАС України).

Відповідно до частини четвертої статті 12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Разом з цим, положеннями статті 266-1 КАС України визначаються особливості провадження у справах щодо виведення неплатоспроможних банків з ринку.

Відповідно до частини другої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Частиною четвертою статті 257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Отже, предмет спору цієї справи не містить ознак, за яких її не можна розглядати за правилами спрощеного провадження.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в ухвалі від 10.02.2025 у справі №560/9615/24.

Представник відповідача в поданому клопотанні посилається на те, що справа №640/27753/21 не відноситься до окремої категорії справ незначної складності, оскільки не підпадає під критерії, які визначені у статті 263 КАС України. На думку представника відповідача адміністративна справа №640/27753/21 має розглядатися за правилами загального позовного провадження через її складність, яка полягає у значному обсязі доказів, які необхідно дослідити з урахуванням думок сторін, спрощена форма позовного провадження позбавляє відповідача, як учасника справи, реалізувати свої права та вичерпати всі можливості доведення своєї позиції. Зазначає, що всі дійсні обставини справи мають бути досліджені і з`ясовані судом під час розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

При цьому, представник відповідача у клопотанні не просить про витребування чи забезпечення значної кількості додаткових доказів, призначення у справі експертиз чи вжиття судом інших дій, для вчинення яких необхідним було б проведення розгляду справи у відкритому судовому засіданні з викликом учасників.

Представником відповідача не наведено, для встановлення яких саме обставин, виходячи із характеру спірних правовідносин та предмету доказування, необхідно розглянути справу за правилами загального позовного провадження, та що об`єктивно перешкоджає розглянути цю справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін на підставі наявних у ній доказів та заяв по суті справи.

За таких обставин, зважаючи на те, що цей спір виник у справі незначної складності, враховуючи характер спірних відносин, склад учасників та предмет доказування, що не вимагають проведення відкритого судового засідання, суд вважає за можливе розглядати цю справу у порядку письмового провадження.

Кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними статтями 44, 47 КАС України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в заявах по суті справи, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду з викликом її учасників.

З вищенаведених підстав, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Керуючись, ст. ст. 12, 33, 241, 243, 248, 256, 257, 260, 293, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про розгляд справи в порядку загального позовного провадження - задовольнити частково.

2. Клопотання про розгляд справи колегією у складі трьох суддів - задовольнити.

3. Розглядати справу колегією у складі трьох суддів.

4. У задоволенні клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.М. Чучко