Справа № 377/637/25
Суддя: Бабич Н. С.
Дата ухвалення: 2025-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У х в а л а

Справа №377/637/25

Провадження №2-а/377/15/25

15 липня 2025 року суддя Славутицького міського суду Київської області Бабич Н.С., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Департамента патрульної поліції про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі,

У С Т А Н О В И Л А:

10 липня 2025 року до суду засобами поштового зв`язку надійшла позовна заява, в якій позивач, посилаючись на статті 6, 19, 22, 25 КАС України, статті 287-289 КУпАП, просить визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕНА №4505327 від 15 квітня 2025 року.

Відповідно до частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України, тому підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Згідно з вимогами частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач, посилаючись на частину 4 статті 288 КУпАП, в позовній заяві, зазначив, що він звільнений від сплати судовий збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

За статтями 1, 2 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Частина друга статті 3 Закону України «Про судовий збір» містить перелік об`єктів, за які не справляється судовий збір, а стаття 5 цього Закону - перелік суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг тощо, а також підстави звільнення від сплати судового збору осіб, які звертаються із заявами про захист не власних прав, а охоронюваних законом прав та інтересів інших осіб.

У постанові від 18.03.2020 у справі № 543/775/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви у цих правовідносинах не передбачають. З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 5 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2025 року становить 3028 гривень.

Таким чином, позивачу за подання позову про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення необхідно сплатити судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 605 гривень 60 копійок.

Проте, в порушення частини третьої статті 161 КАС України та висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 18.03.2020 у справі № 543/775/17, позивачем до позовної заяви не було додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

За змістом частини другої статті 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

У позовній заяві зазначено, що постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії ЕНА №4505327 від 15 квітня 2025 року винесено 15 квітня 2025 року.

Проте, до позовної заяви позивачем не додано заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

В силу вимог частини четвертої статті 46 КАС України відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення розглядаються органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Згідно зі статтею 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, в тому числі і передбачені частиною 2 статті 126 КУпАП, від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Системний аналіз зазначених правових норм дає підстави вважати, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених частиною 2 статті 126 КУпАП, працівники органів (підрозділів) Національної поліції діють від імені органів Національної поліції, а отже належним відповідачем є саме відповідний орган (підрозділ) Національної поліції, а їх працівники можуть набути у справі, в силу статті 49 КАС України, процесуальних прав та обов`язків третьої особи на стороні відповідача.

Відповідно до частини третьої статті 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Згідно з частиною четвертою статті 48 КАС України якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Частиною п`ятою статті 48 КАС України передбачено, що під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

У постанові від 26.12.2019 у справі № 724/716/16-а Верховний Суд дійшов висновків, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. При цьому обов`язком суду встановлення належності відповідачів та їх заміна у разі необхідності. З цього слідує, що суд за результатами розгляду справи відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Водночас колегія суддів зазначила, що позивач не завжди спроможний правильно визначити відповідача. Звертаючись до суду з адміністративним позовом, позивач зазначає відповідачем особу, яка, на його думку, повинна відповідати за позовом, проте під час розгляду справи він може заявити клопотання про заміну неналежного відповідача належним. Заміна відповідача може відбутися за клопотанням не лише позивача, а й будь-якої іншої особи, яка, бере участь у справі, у тому числі й за клопотанням самого відповідача, або навіть за ініціативою суду.

Як вбачається із змісту позовної заяви, постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії ЕНА №4505327 від 15 квітня 2025 року винесена поліцейським Відділення поліції №2 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області старшим сержантом поліції Ситенком Ю.М.

Відділення поліції № 2 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області є структурним підрозділом саме Головного управління Національної поліції в Київській області, яке з огляду на характер спірних правовідносин і має бути відповідачем у справі.

Крім того, оскільки поліцейський СРПП Відділення поліції №2 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області старший сержант поліції Ситенок Ю.М. при винесенні вказаної постанови діяв від імені Головного управління Національної поліції в Київській області у зв`язку з виконанням своїх посадових обов`язків, відповідно до статті 49 КАС України він має бути залучений до участі у справі як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Також в порушення вимог пункту 11 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві відсутнє власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно з частиною першою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Як зазначено у частині другій цієї статті, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини третьої статті 169 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

За правилом пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

За таких обставин позовну заяву ОСОБА_1 до Департамента патрульної поліції про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтею 169 КАС України,

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департамента патрульної поліції про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків шляхом викладення позовної заяви в уточненій редакції із зазначенням належних учасників справи, власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, наданням до позовної заяви в уточненій редакції заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з даним позовом та доказів поважності причин його пропуску, квитанції про сплату судового збору на суму 605 гривень 60 копійок та надати копію позовної заяви в уточненій редакції з доданими документами відповідно до кількості учасників справи у разі подання її у паперовій формі. У разі подання уточненої позовної заяви з доданими документами в електронній формі надати докази направлення позовної заяви з додатками учасникам справи шляхом надсилання до їх електронного кабінету, а у разі відсутності у них електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у них електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.

Реквізити для сплати судового збору:

Отримувач коштів: ГУК у Київ.обл/Славутицька міс/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989; банк отримувача: Казначейство України(ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: UA0010846; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Славутицький міський суд Київської області (назва суду, де розглядається справа).

Попередити позивача, якщо недоліки будуть усунуті в установлений строк, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду, інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу для виконання.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала підписана 15 липня 2025 року.

Суддя Н. С. Бабич