Справа № 308/9008/25
Суддя: Голяна О. В.
Дата ухвалення: 2025-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про поновлення строку звернення до суду

15.07.2025 місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючої судді Голяни О.В., за участю секретаря судового засідання Газій А.Ю., представників позивача адвокатів Литвин В.В., Кондратенко Д.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ужгороді клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Литвин Валентина Василівна, до Закарпатської митниці Державної митної служби України про визнання незаконною, скасування постанови про порушення митних правил та закриття провадження у справі, -

в с т а н о в и в:

25.06.2025 ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Литвин В.В., через систему «Електронний суд» звернулась до суду з адміністративним позовом до Закарпатської митниці Державної митної служби України, в якому просить суд:

- поновити строк на звернення до суду з позовною заявою про скасування постанови в.о. заступника начальника Закарпатської митниці Кравченко Т.В. у справі про порушення митних правил №0244/UA305000/2025 від 14 травня 2025 про притягнення громадянки ОСОБА_1 до відповідальності за ч.1 ст. 471 МК України;

- постанову в.о. заступника начальника Закарпатської митниці Кравченко Т.В. у справі про порушення митних правил №0244/UA305000/2025 від 14.05.2025 про притягнення громадянки ОСОБА_1 до відповідальності за ч.1 ст. 471 МК України з накладенням стягнення у виді штрафу скасувати, а провадження в справі за протоколом про порушення митних правил №0244/UA305000/2025 від 03.04.2025 закрити.

Клопотання про поновлення строку звернення до суду обґрунтоване тим, що пропуск строку звернення до суду зумовлений поважними причинами, а тому підлягає поновленню.

Процесуальні дії у справі.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.06.2025 вказану справу передано на розгляд судді Голяни О.В.

Ухвалою суду від 01.07.2025 відкрито провадження по справі, постановлено проводити розгляд справи з врахуванням особливостей провадження у справах з приводу рішень, дій, бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності (стаття 286 КАС), які встановлені параграфом 2 Глави 11 КАС України.

Позиції учасників справи.

У судовому засіданні представники позивача клопотання про поновлення строку звернення до суду з даним адміністративним позовом підтримали, пояснивши, що позивача не було повідомлено про дату, час і місце розгляду справи про притягнення до адміністративної відповідальності.

Представник відповідача проти задоволення клопотання заперечив з тих підстав, що протокол у справі про порушення митних правил №0244/UA305000/2025 від 03.04.2025, де міститься дата, час та місце розгляду справи, було направлено Закарпатською митницею супровідним листом №7.7-20/20-01/10/1297 від 03.04.2025 на адресу місця реєстрації та проживання ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_1 , що підтверджується списком №04.04.2025К згрупованих відправлень «рекомендований лист» за 04.04.2025 та відомостями відстеження поштових пересилань з даними про невручення цього поштового відправлення адресату з причин «закінчення встановленого терміну зберігання».

Розглянувши клопотання про поновлення строку звернення до суду, суд дійшов таких висновків.

Згідно з частиною 1 статті 529 МК України постанова митниці у справі про порушення митних правил може бути оскаржена до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або до місцевого загального суду як адміністративного суду в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

Частиною 3 статті 529 МК України встановлено, що постанова центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, у справі про порушення митних правил, а також його постанова по скарзі на постанову митниці у такій справі можуть бути оскаржені до місцевого загального суду як адміністративного суду в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом першим частини 2 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За змістом частини 2 статті 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом (частина 1 статті 118 КАС України).

За змістом частини 1 статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Правова регламентація поновлення процесуального строку забезпечується, серед іншого, приписами частин 1, 3 та 6 статті 121 КАС України. Вказані норми визначають, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Суд встановив, що оскаржувана постанова відповідача датується 14.05.2025, тобто першим днем 10-денного строку для її оскарження є 15.05.2025, а останнім 26.05.2025, із урахуванням того, що 24,25 травня 2025 є вихідними днями (субота, неділя).

При цьому до суду позивачка звернулася до суду через підсистему «Електронний суд» 25.06.2025, тобто із пропуском 10-денного строку для оскарження спірної постанови.

Оцінюючи поважність причин пропуску строку звернення до суду, суд виходить із такого.

Матеріалами справи підтверджується, що оскаржувана прийнята за відсутності позивачки.

Разом з тим, постанову у справі про порушення митних правил №0244/UA305000/2025 від 14.05.2025 було направлено супровідним листом від 16.05.2025 на адресу місця реєстрації та проживання ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_1 .

Між тим, від представника відповідача не надійшло доказів отримання позивачкою відповідної постанови, тоді як позивачка та її представник вказують на те, що про вказана постанову позивачка дізналась 18.06.2025 після того, як було накладено арешт на її банківські рахунки, а також після того, як через мобільний за стосунок «Дія» вона отримала повідомлення про наявність відкритого виконавчого провадження.

Суд звертає увагу на те, що правова природа строку звернення до суду дозволяє констатувати, що запровадження строку, у межах якого фізична або юридична особа, орган державної влади та місцевого самоврядування можуть звернутися до суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргою, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності, що є невід`ємною складовою верховенства права.

При цьому зі змісту положень КАС України вбачається, що у ньому, як правило, не визначено граничні межі, у яких адміністративні суди можуть приймати рішення про поновлення строку звернення до суду. Окрім цього, не містить КАС України й конкретних підстав та критеріїв, за якими можливо оцінити поважність причин пропуску відповідного строку.

У вимірі спірних правовідносин, враховуючи фактичні обставини справи, зокрема те, що справа про порушення митних правил розглянута за відсутності позивача, про винесення спірної постанови позивач дізналася після спливу строку для її оскарження, суд висновує, що своєчасному зверненню до суду із цим позовом перешкоджали об`єктивні обставини і з таких підстав суд вважає, що строки звернення до суду пропущені з поважних причин.

Посилання представника відповідача на те, що причини пропуску строку звернення до суду є неповажними, зважаючи на те, що позивачка була обізнана про час, дату і місце розгляду справи про порушення митних правил, суд оцінює критично з огляду на те, що обізнаність з приводу вказаних обставин не нівелює вищенаведених факторів, які впливають на поважність пропуску строку звернення до суду.

Крім того, за правилами частини 4 статті 526 МК України справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи. Означена норма встановлює лише можливість, а не обов`язок, органу митного адміністрування розглядати справу про порушення митних правил без участі належним чином повідомленої особи. Частиною 2 статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини. Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Ілхан проти Туреччини" зазначено, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (Ilhan v. Turkey №22277/93).

Відтак з метою забезпечення принципу правової визначеності та запобігання порушенню принципу верховенства права суди повинні досліджувати дотримання строку звернення до суду, причини його пропуску та послідовно застосовувати відповідні правові наслідки його спливу.

З огляду на викладене суд дійшов висновку про наявність підстав для поновлення строку на звернення до суду, а тому клопотання представника позивача необхідно задовольнити.

Керуючись статтями 121, 123, 243, 248, 256 КАС України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання позивача про поновлення пропущеного строку на звернення до суду - задовольнити. Визнати поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду із позовом до Закарпатської митниці Державної митної служби про визнання незаконною, скасування постанови про порушення митних правил та закриття провадження у справі. Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду із даним адміністративним позовом. Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Олена ГОЛЯНА