Справа № 160/18076/24
Суддя: Букіна Лілія Євгенівна
Дата ухвалення: 2025-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді: Букіної Л.Є., розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради до Східного офісу Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні позивача, - ТОВ "ВСЕБУД 4" про визнання протиправним та скасування індивідуального акту,-
В обґрунтування позовних вимог представником позивача зазначено, що приймаючи оскаржений висновок, відповідач діяв необґрунтовано, без дотримання принципу пропорційності та без урахування усіх обставин, що суперечить визначеним ч.2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) критеріям. Зауважує, що зазначені відповідачем у висновку порушення підпункту 8 пункту 13 Особливостей щодо того, що вартість додаткових робіт складає понад 70% від кошторисної вартості та перевищують вартість самих робіт, не відповідають дійсності, оскільки такі роботи є фактично відкоригованими в рамках основного договору. З урахуванням цього зазначає, що сума додаткових робіт за відкоригованим проєктом по Об`єкту склала 2 651 748,00 грн з ПДВ, тоді як Фактична сума виконання робіт за Основним договором склала 16 682 950,28 з ПДВ, що не перевищує 50% від суми Основного договору, укладеного за результатами закупівлі. З цих підстав просив позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.05.2025 р. відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників процесу. Тією ж ухвалою суду запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву.
Відповідач скористався наданим правом та надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому указав про відсутність підстав для задоволення позовних вимог з огляду на їх необгрунтованість. Зазначає, що відповідно до зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва, складеного за поточними цінами станом на 06.05.2024 по об`єкту основного призначення «Капітальний ремонт захисної споруди» складає 660 055,20 грн з ПДВ, що складає 22,2% та є меншим, ніж загальна вартість послуг, які включені до складу робіт, що є порушенням підпункту 8 пункту 13 Особливостей.
Дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, проаналізувавши відповідні норми чинного законодавства, суд виходить із такого.
Предметом аналізу закупівлі були питання: наявність підстав для здійснення закупівлі без використання електронної системи закупівель (інформація, документи щодо прийнятих рішень та/ або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі), визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані (додатку), укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, повноти та своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом.
Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради, (далі Замовник) UAP-2024-05-17-010919-a, звіт про укладений договір, обґрунтування підстави, договір від 16.05.2024 №16/05-1, пояснення та документи Замовника, отримані через електронну систему закупівель 05.06.2024 на запит Східного офісу Держаудитслужби від 31.05.2024.
Відповідачем за результатами моніторингу закупівлі (номер моніторингу UA-M-2024 05-21-000077) 24.06.2024 складено висновок про результати моніторингу закупівлі, який того ж дня опубліковано в електронній системі закупівель.
Моніторингом установлено, що відповідно до зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва, складеного за поточними цінами станом на 06.05.2024 по об`єкту основного призначення «Капітальний ремонт захисної споруди» складає 660 055,20 грн з ПДВ, що складає 22,2% та є меншим, ніж загальна вартість послуг, які включені до складу робіт, зокрема, благоустрій та озеленення території складає 1 420 970,40 грн з ПДВ., утримання служби Замовника складає 191 018,40 грн з ПДВ, устаткування, меблі, інвентар 387 370,86 грн.
Таким чином, послуги, які є роботами у розумінні Закону №922, складають понад 70% від кошторисної вартості, та перевищують вартість самих робіт, що є порушенням норм підпункту 8 пункту 13 Особливостей.
Згідно із пунктом 3 констатуючої частини Висновку, з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», відповідач зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору від 16.05.2024 року №16/05-1 через укладання додаткової угоди та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Незгода із означеним висновком і слугувала підставою для звернення до суду із цим позовом. При цьому, позивачем не оскаржується підстави та порядок проведення моніторингу, а виражається незгода виключно із самим фактом встановлених порушень та вимогами Висновку в частині вжиття відповідних заходів.
При вирішені спору суд виходить із того, що положеннями Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі Закон № 922-VIII) установлено правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади. Метою вказаного Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Відповідно до пункту 14 частини першої статті 1 цього Закону моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно з пунктом 19 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.
Публічна закупівля (далі - закупівля) - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом (пункт 25 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII).
Відповідно до пункту 32 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Пунктом 37 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII визначено, що учасник процедури закупівлі/спрощеної закупівлі (далі - учасник) - фізична особа, фізична особа - підприємець чи юридична особа - резидент або нерезидент, у тому числі об`єднання учасників, яка подала тендерну пропозицію/пропозицію або взяла участь у переговорах у разі застосування переговорної процедури закупівлі.
Частиною першою статті 8 Закону № 922-VIII визначено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Згідно з частиною шостою статті 8 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються, серед іншого, опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (частина сьома статті 8 Закону № 922-VIII).
За нормою підпункту 8 пункту 13 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі - Особливості № 1178), придбання замовниками товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. гривень, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. гривень, може здійснюватися шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару у разі, коли у замовника після укладення договору про закупівлю виникла необхідність у закупівлі додаткових робіт чи послуг, пов`язаних з предметом закупівлі основного договору, в того самого виконавця робіт/надавача послуг. Можливість і умови виконання таких додаткових робіт чи надання послуг можуть бути передбачені в основному договорі про закупівлю, укладеному за результатами проведення закупівлі. Закупівля додаткових робіт чи послуг у того самого виконавця робіт/надавача послуг здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю, якщо загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю, укладеного за результатами проведення закупівлі.
Встановлюючи порушення позивачем вимог означеної норми за оскарженим висновком відповідач зазначив, що відповідно до зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва, складеного за поточними цінами станом на 06.05.2024 по об`єкту основного призначення «Капітальний ремонт захисної споруди» складає 660 055,20 грн з ПДВ, що складає 22,2% та є меншим, ніж загальна вартість послуг, які включені до складу робіт, зокрема, благоустрій та озеленення території складає 1 420 970,40 грн з ПДВ., утримання служби Замовника складає 191 018,40 грн з ПДВ, устаткування, меблі, інвентар 387 370,86 грн.
На думку відповідача, означені додаткові послуги (благоустрій, утримання служби та устаткування) перевищують 70% вартості самих робіт.
До того ж, можливість виконання таких додаткових робіт передбачено в пункті 17.8 Основного договору № 04/09-1 від 04.09.2023, та раніше вони взагалі не закуповувалось.
З урахуванням цього, кошторисна вартість робіт за основним проєктом складала 19 334 698,40 грн з ПДВ, а сума додаткових робіт за відкорегованим проєктом склала 2 651 748,00 грн з ПДВ, що не перевищує 50% від суми Основного договору, укладеного за результатами закупівлі.
Наведене свідчить на користь висновку про те, що позивачем не порушено вимоги підпункту 8 пункту 13 Особливостей, про що зазначено у оскарженому висновку.
Окрім того, щодо вимог відповідача в оскарженому висновку здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору, суд вважає за необхідне зауважити, що за визначенням, що міститься уст. 4 КАС України, індивідуальний акт це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.
Тобто, оскаржений Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі є актом індивідуальної дії, що приймається відповідачем в межах наданих йому повноважень і на виконання, покладених на нього завдань, та встановлює для позивача певні обов`язки щодо його виконання.
На виконання п. 5 ч. 7 ст. 8 Закону № 922-VIII у висновку обов`язково зазначаються зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до пунктів 2, 3 Розділу ІІІ Порядку № 552, у пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.
У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.
За приписами ч. 1ст. 41 Закону № 922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Згідно із ч. 1 ст. 179 Господарського кодексу України (далі -ГК України) майново-господарські зобов`язання, які виникають між суб`єктами господарювання або між суб`єктами господарювання і негосподарюючими суб`єктами - юридичними особами на підставі господарських договорів, є господарсько-договірними зобов`язаннями.
Частиною 1 ст. 203 Цивільного кодексу України (далі -ЦК України) наведено вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину.
Частина 1 ст. 215 ЦК України визначає підставою недійсності правочину недодержання в момент його вчинення стороною (сторонами) вимог, встановлених наведеними приписами статті 203 Кодексу.
Відповідно до ч. 1ст. 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
Тобто, інститут недійсності правочинів має на меті повне скасування правочину (розірвання договору) саме як юридичного факту, а його застосування має приводити до відновлення стану, який існував до укладення договору, який суперечить законодавству.
З налізу положень Закону № 922-VIII слідує, що саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені порушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.
При цьому, саме на відповідача покладено обов`язок зазначити варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо припинення договору, та протягом п`яти днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Так, суд не спростовує наявність у відповідача права вимагати усунення порушення шляхом припинення договору, разом з цим, в контексті спірних правовідносин, такий захід є об`єктивно неспівмірним та не пропорційним до виявленого порушення, що свідчить про його необґрунтованість.
В оскарженому висновку не обґрунтовано необхідність застосування саме такого способу усунення встановлених порушень, не наведено наслідків, до яких призвели допущені позивачем порушення, їх значення з огляду на мету та принципи Закону № 922-VII.
Також, враховуючи, що жодного іншого порушення позивачем законодавства у сфері публічних закупівель, крім зазначеного, Держаудитслужба не виявила, суд вважає, що зобов`язання відповідача щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель у спірних правовідносинах є необгрунтованим.
Частиною 2 ст.2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено);5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.
Коли йдеться про реалізацію компетенції у межах дискреції суб`єктом владних повноважень, такі суб`єкти зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Правова процедура (fair procedure - справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Правова процедура встановлює чітку послідовність дій проведення такої перевірки із зазначенням способів та методів її здійснення, підстав, порядку, форми та строків такої діяльності.
Правова процедура встановлює межі вчинення повноважень органом публічної влади і, в разі її неналежного дотримання, дає підстави для оскарження таких дій особою, чиї інтереси вона зачіпає, до суду.
Установлена правова процедура як складова частина принципу законності та принципу верховенства права є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи.
Ця правова процедура спрямована на забезпечення загального принципу юридичної визначеності, складовою якої є принцип легітимних очікувань як один з елементів принципу верховенства права.
Таким чином, аналізуючи вищенаведені законодавчі приписи та фактичні обставини справи у їх сукупності, суд доходить, що відповідач, приймаючи оскаржуваний висновок, діяв необґрунтовано, без дотримання принципу пропорційності та без урахування усіх обставин щодо закупівлю додаткових робіт в рамках забезпечення виконання робіт за основним договором, у зв`язку з чим такий висновок не відповідає критеріям, визначеним ч.2 ст. 2 КАС України, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.
Згідно з частиною першою статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Враховуючи встановлені обставини справи, оцінивши докази у справі в їх сукупності та норми чинного законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.
Розподіл судових витрат за подання позову та апеляційної скарги здійснюється за правилами статті 139 КАС України.
Керуючись ст. 241-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, -
Позовні вимоги Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради задовольнити повністю.
Стягнути на користь Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради понесені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 5 450,40 грн за рахунок бюджетних асигнувань Східного офісу Державної аудиторської служби України.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, у разі якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного перегляду справи.

Рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Л.Є. Букіна