Справа № 640/28941/21
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2025-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

09 липня 2025 року № 640/28941/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Кухар М.Д.

при секретарі судового засідання-Логачової К.А.

за участі сторін:

представника позивача- Кудрявцева П.М.

представника відповідача- не прибув

представника третьої особи- не прибув

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Приватного підприємства Проектно-технологічна фірма Базис (вул. Генерала Алмазова, буд.6, оф.4,м. Київ,01011, ) до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (вул. Трьохсвятительська, буд. 4В,м. Київ,01001, ), третя особа: ТОВ "Архитектурно-проектна майстерня "Реставратор", код 22956704, 04070, м.Київ, вул.Спаська,10-Г, про визнання протиправними та скасування рішень,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, в якому просить суд:

-визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 23.02.2021;

-визнати протиправним та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про накладення штрафу від 09.03.2021 №21/21/073-2061;

-стягнути судові витрати з Відповідача.

Ухвалою суду від 13.10.2021 року відкрито спрощене провадження у справі (без виклику сторін).

На виконання Закону України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399 передано до Харківського окружного адміністративного суду 742 (сімсот сорок дві) судові справи згідно з актом приймання-передачі від 31.01.2025, у тому числі справа № 640/28941/21.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.03.2025 року справа № 640/28941/21 передана на розгляд судді Кухар М.Д.

Ухвалою суду від 06.03.2025 року справу прийнято до провадження.

В обґрунтування позову зазначено, що припис Департаменту з питань державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 23.02.2021 є не законним та таким що підлягає скасуванню.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив позов задовільнити.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, але подав до суду відзив на позов з обгрунтуванням своєї правової позиції, докази в обгрунтування відзиву, просив в задоволенні позовних вимог відмовити та розглядати справу за його відсутності.

Представник третьої особи в судове засідання не прибув, про час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином, а тому суд приходить до висновку про розгляд справи за його відсутності.

Дослідивши надані матеріали справи, та надаючи правову оцінку вищенаведеному, суд вказує наступне.

Судом встановлено, що ПРИВАТНЕ ПІДПРИЄМСТВО ПРОЕКТНО-ТЕХНОЛОГІЧНА ФІРМА БАЗИС (надалі - Позивач та/або ПП ПТФ «БАЗИС» здійснює діяльність у сфері архітектури з 25.11.2004 року.

10.12.2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Архітектурно-проектна майстерня «Реставратор» та Приватним підприємством «Проектно-технологічна фірма «Базис» укладено договір на створення (передачу) науково-технічної продукції, виконання робіт та надання послуг від 10.12.2019, за яким ПП ПТФ «Базис» зобов`язалося надати ТОВ «Реставратор» інженерні послуги та пов`язані з ними послуги щодо технічного консультування згідно ДКПП 71.12 розробки Проекту організації будівництва (ПОБ) по об`єкту «Відновлення окремих конструкцій будівлі з метою ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій (аварій) та відновлення функціонування об`єкта, призначеного для забезпечення життєдіяльності населення, без зміни його геометричних розмірів на Контрактовій площі, 10 (літ. Б) у Подільському районі міста Києва» - надалі «Об`єкт будівництва»

17.02.2020 на підставі Акту прийом-передачі ТОВ «Реставратор» прийняв послуги за договором, вказавши, що надані послуги (науково-технічна продукція, технічна допомога) задовольняють вимогам договору, виконані вчасно та у відповідності з діючими нормами чинного законодавства і оформлені вчасно та у відповідному вигляді.

У вересні 2021 року представник TOB «Реставратор» повідомив, що Департаментом з питань державного архітектурного-будівельного контролю міста Києва (надалі - Відповідач та/або Департамент) проведено перевірку по наведеному об`єкту будівництва та встановлено порушення, у зв`язку з чим ТОВ «Реставратор» та ПП ПТФ «БАЗИС» було оштрафовано. Представником ТОВ «Реставратор» також було надано копію постанови від 09.03.2021 року про накладення штрафу на ТОВ «Реставратор» у розмірі 204 300, 00 грн. за порушення законодавства у сфері містобудування.

У зв`язку з отриманою інформацією ПП ПТФ «Базис» звернулося за юридичною допомогою до Адвокатського об`єднання «СКІФ», адвокатами якого було проаналізовано отриману інформацію та 09.09.2021 року направлено до Відповідача адвокатський запит щодо надання документів про проведення перевірки на Об`єкті будівництва, відповідь на який було отримано 27.09.2021

Також, 09.09.2021 було направлено адвокатський запит до Акціонерного товариства "Укрпошта» (Відділення: МВПЗ 91, 02091, м. Київ, шосе Харківське, 16) щодо отримання кореспонденції Позивачем в період з 01.01.2021 року по дату отримання адвокатського запиту з зазначенням відправника та дати отримання листів отримувачем, відповідь на який станом на дату подання позову не надійшла.

Відповідачем у відповідь на адвокатський запит від 09.09.2021 надано копії документів складених за результатами перевірки на Об`єкті будівництва, а саме:

копію Акту складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудування від 23.02.2021, надалі - Акт перевірки;

копію протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.02.2021;

копію припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 23.02.2021;

копію постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.03.2021 №21/21/073-2061;

З Акту перевірки вбачається, що в період з 08.02.2021 по 19.02.2021 та з 22.02.2021 по 23.02.2021 Департаментом проведено позапланову перевірку дотримання законодавства у сфері містобудування по об`єкту «Відновлення окремих конструкцій будівлі, з метою ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій (аварій) та відновлення функціонування об`єкта, призначеного для забезпечення життєдіяльності населення, без зміни його геометричних розмірів на Контрактовій площі, 10 (літ. В) у Подільському районі міста Києва», за результатами якої складено Акт від 23.02.2021 року.

В Акті перевірки інспектором встановлено:замовників будівництва: ОСОБА_1 та компанія «NKUBE LIMITED»:генпроектувальники: ТОВ «Архітектурно-проектна майстерня «Растваратор» та ПП ПТФ «БАЗИС»;особа, яка здійснює авторський нагляд: Черняев А.О.;особа, яка здійснює технічний нагляд: Чурій О.В.

В Акті перевірки інспектором встановлено таке порушення:

Проектна документація передана замовникові ОСОБА_1 , яка розроблена ТОВ «Реставратор» та ПП ПТФ «БАЗИС», з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єкту містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил в частині отримання вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, технічних умов, завдання на проектування), оскільки на об`єкті будівництва відбуваються роботи з реконструкції.

Будівельний майданчик запроектований на земельній ділянці, яка не належить замовникові будівництва згідно з витягом з державного земельного кадаЬтру про земельну ділянку від 23.12.2019 №HB-019 та не відведена для цих цілей, зокрема щодо влаштування будівельного майданчика (ТОМ 1 КНИГА 1.3 РОЗДІЛ ПОБ (АРК. 2, стадія П. Будгенплан підготовчого період М. 1:500) маркування листа 831-2019-237/10.12/2019), що є порушенням ч.І cm. 1; ч.І cт. 29; абз. 1 ч. 1 cm. 31; ч. б, ч. 7 cm. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; cm. 9, cm. 26. Закону України «Про архітектурну діяльність».

За результатами перевірки також складено:

протокол про правопорушення від 23.02.2021, в якому зафіксовано аналогічні порушення, що і в Акті перевірки;

припис про усунення правопорушення від 23.02.2021, в якому зафіксовано аналогічні порушення, що і в Акті перевірки та зобов`язано ПП ПТФ «БАЗИС» усунути вказані правопорушення в строку до 23.03.2021.

09.03.2021 Департаментом на підставі складених за результатами перевірки документами винесено постанову про накладення штрафу, якою визнано винним ПП ПТФ БАЗИС в порушенні ч. 1 ст.29; абз. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності та накладено штраф у розмірі 204 300, 00 грн. на підставі абз. 2. ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Позивач вважає, що припис від 23.02.2021 року, а також постанова про застосування штрафу від 09.03.2021 є незаконними та такими, що підлягають скасуванню , що стало підставою для звернення до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Надаючи правову оцінку вищенаведеному, суд вказує наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначені Законом України Про регулювання містобудівної діяльності від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI).

Відповідно до частини першої статті 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Згідно з частиною третьою статті 41 Закону №3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року №294 (далі - Положення №294), Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Підпунктом 9 пункту 4 Положення №294 встановлено, що Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань у визначених законодавством випадках проводить перевірки: відповідності підготовчих та будівельних робіт, будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що застосовуються під час будівництва об`єктів, вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, технічним умовам, затвердженим проектним вимогам, рішенням; своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів (у тому числі наявності у виконавця будівельних робіт сертифікатів на будівельні матеріали, вироби і конструкції) та іншої документації; дотримання порядків прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, проведення обстеження об`єктів та реалізації заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Відповідно до пункту 6 Положення №294 Держархбудінспекція для виконання покладених на неї завдань має право, серед іншого, видавати у визначених законодавством випадках обов`язкові до виконання приписи; складати акти перевірок у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи Держархбудінспекції та її територіальних органів під час перевірки мають право безперешкодного доступу на місця будівництва об`єктів, до приміщень, документів та матеріалів, необхідних для проведення перевірки, а також з метою здійснення контролю за додержанням суб`єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів архітектури, на місцезнаходження таких суб`єктів.

Згідно з пунктом 7 Положення №294 Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Таким чином, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві, як територіальний орган і структурним підрозділ Держархбудінспекції України наділений зокрема правом проведення перевірок об`єктів будівництва, проте, виключно у межах наданих законом повноважень.

Підпунктом 1 пункту 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок №553) встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Відповідно до пункту 3 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Пункт 5 Порядку №553 визначає, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Суд встановив, що відповідно до вимог статті 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, Порядку №553, на підставі звернення ТОВ "БІЗНЕС СІТІ СОЛЮШЕНС" від 14.01.2021 №14-01/2021-1, наказу Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 05.02.2021 №218, посадовими особами відповідача проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті: Контрактова площа, 10Б у Подільському районі м. Києва, за результатами якої складено Акт перевірки.

Суд зазначає, що в межах спірних правовідносин, у суб`єкта владних повноважень були наявні правові підстави для призначення проведення позапланової перевірки у відповідності до пункту 7 Порядку №553.

Відповідно до пункту 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право безперешкодного доступу на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком (пункт 16 Порядку №553).

При цьому, згідно пункту 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Згідно частини четвертої статті 41 Закону №3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: - складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; - видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Позивач як на підставу для скасування припису від 23.02.2021 лише зазначає про порушення процедури перевірки.

Проте, наявність встановлених під час перевірки порушень не спростована позивачем, тому доводи про протиправність прийняття оскаржуваного припису є необґрунтованими.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлює Закон України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до статті 3 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України Про регулювання містобудівної діяльності, мають право від імені: 1) органів державного архітектурно-будівельного контролю: керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад, керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) органів державного архітектурно- будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначено Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року №244 (далі - Порядок №244).

Згідно з пунктом 2 цього ж Порядку №244 справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, як Держархбудінспекцією.

Штраф за правопорушення може бути накладено на суб`єкта містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення.

Днем виявлення правопорушення є день складення акта перевірки відповідного суб`єкта містобудування.

Притягнення суб`єктів містобудування до відповідальності не звільняє їх від відшкодування заподіяної внаслідок правопорушення шкоди.

Відповідно до пунктів 16-21 Порядку №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Судом встановлено, що позивач повідомлено належним чином про дату, місце та час розгляду справи шляхом направлення на юридичну адресу листа від 01.03.2021 №073-1811, проте, представник ТОВ "Архітектурно-проектна майстерня "Реставратор" не прибув у визначений час і місце.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Відповідно до пункту 22 Порядку №244 за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов:

1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу);

2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).

Судом не встановлено порушень з боку Департаменту ДАБІ у м. Києві щодо проведення позапланової перевірки та складання оскаржуваних припису та постанови.

У той же час, позивач в позовній заяві щодо суті виявлених під час перевірки порушень нічого не зазначає.

Як встановив суд вище, штраф до TOB "Архітектурно-проектна майстерня "Реставратор" застосовано за вчинення правопорушення, передбаченого абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Так, абзацом 2 ч. 1 ст. 2 Закону України Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності передбачено, що суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за не створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших мало-мобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев`ятисот прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Матеріали справи не містять документів чи інших доказів на підтвердження усунення чи не допущення з боку позивача порушень, які стали підставою для прийняття оскаржуваних припису та постанови.

Таким чином, наявність встановлених під час перевірки порушень не спростована позивачем, а доводи відносно протиправності спірних припису і постанови про накладення штрафу зводяться до процедурних порушень під час перевірки.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також доводи позивача щодо заявлених позовних вимог, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Архітектурно-проектна майстерня "Реставратор".

Частина 2 ст. 77 КАС України визначає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.

В той же час, ч. 1 ст. 77 КАС України покладає обов`язок на позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги та заперечення.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Розподіл судових витрат здійснити у відповідності до ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Приватного підприємства Проектно-технологічної фірми Базис (вул. Генерала Алмазова, буд.6, оф.4,м. Київ,01011, ) до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (вул. Трьохсвятительська, буд. 4В,м. Київ,01001, ), третя особа: ТОВ "Архитектурно-проектна майстерня "Реставратор", код 22956704, 04070, м.Київ, вул.Спаська,10-Г, про визнання протиправними та скасування рішень - залишити без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду у відповідності до ст. 295 цього Кодексу.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст рішення виготовлено 15 липня 2025 року.

Суддя Кухар М.Д.