Справа № 320/30703/24
Суддя: Білоноженко М.А.
Дата ухвалення: 2025-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення зустрічного позову без розгляду

15 липня 2025 року Київ Справа № 320/30703/24

Київський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Білоноженко М.А.,

за участі секретаря судового засідання - Галицького Д.А.

представника позивача (відповідача за зустрічним позовом) - Булки Т.В.

розглянувши у приміщенні суду в м. Києві у підготовчому судовому засіданні матеріали адміністративної справи

за позовомГоловного управління Державної податкової служби у Івано-Франківській області (відповідач за зустрічним позовом)
доТовариства з обмеженою відповідальністю «Інтеркар-Р» (позивач за зустрічним)
простягнення податкового боргу
встановив:

Головне управління Державної податкової служби у Івано-Франківській області звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтеркар-Р», у якому просило суд:

- стягнути з розрахункових рахунків Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтеркар-Р» податковий борг у розмірі 730160,00 грн.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.07.2024 прийнято позовну заяву Головного управління Державної податкової служби у Івано-Франківській області до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

В той же час, Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтеркар-Р» звернулось до суду із зустрічним позовом до Головного управління Державної податкової служби у Івано-Франківській області, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення за №647/0405 від 10.01.2024.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду зустрічний позов залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду прийнято зустрічний позов до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні.

В підготовче судове засідання 15 липня 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтеркар-Р» (позивач за зустрічним) не забезпечив явку уповноваженого представника, хоч і повідомлялось належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

За вимогами пункту 4 частини 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Як вбачається з матеріалів справи, судом ухвалою від 13 лютого 2025 року прийнято зустрічний позов до розгляду у справі №320/30703/24 та призначено справу до розгляду у порядку загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні.

В підготовче судове засідання, призначене на 18 березня 2024 року, позивач за зустрічним позвом не забезпечив явку уповноваженого представника, жодного клопотання про причини неявку в підготовче судове засідання не надав.

У зв`язку з неявкою представника позивача за зустрічним позовом, розгляд справи відкладено на 29 квітня 2025 року, про що постановлено ухвалу від 18 березня 2025 року.

Повістки та ухвала про виклик в підготовче судове засідання направлені позивачу за зустрічним позовом до електронного кабінету.

Підготовче судове засідання 29 квітня 2025 року не відбулось, у зв`язку з перебуванням судді у відпустці, у зв`язку з чим, підготовче судове засідання відкладено на 03 червня 2025 року.

Представником позивача (відповідача за зустрічним позовом) було подано заяву про відкладення розгляду справи, у зв`язку з тим, що у призначену дату буде перебувати у щорічній основній відпустці, а тому не може забезпечити явку уповноваженого представника в підготовче судове засідання.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03 червня 2025 року задоволено заяву представника позивача (відповідач за зустрічним позовом) та відкладено розгляд справи.

Вказана ухвала разом із повістками про виклик в підготовче судове засідання направлялись позивачу за зустрічним позовом (відповідачу за первинним позовом) до електронного кабінету.

Проте, позивач за зустрічним позовом не забезпечив явку уповноваженого представника в підготовче судове засідання, призначене на 24 червня 2025 року, жодного клопотання про причини неможливості прибуття в підготовче судове засідання або вмотивованої заяви про відкладення розгляду справи не подав.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24 червня 2025 року відкладено розгляд справи на 07 липня 2025 року.

Вказана ухвала разом із повістками про виклик в підготовче судове засідання направлялись позивачу за зустрічним позовом (відповідачу за первинним позовом) до електронного кабінету.

В підготовче судове засідання, призначене на 07 липня 2025 року позивач за зустрічним позовом (відповідач за первинним позовом) явку уповноваженого представника не забезпечив, хоч і повідомлено останнього належним чином, жодного клопотання про причини неможливості прибуття в підготовче судове засідання або вмотивованої заяви про відкладення розгляду справи не подав.

В подальшому, в підготовче судове засідання 15 липня 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтеркар-Р» (позивач за зустрічним) не забезпечив явку уповноваженого представника, хоч і повідомлялось належним чином.

З даного приводу суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.55 КАС України, сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.

Таким чином, суд вважає, що позивач за зустрічним позовом та його представник були належним чином повідомлені, щодо кожного судового засідання.

Суд зазначає, що згідно з приписами ч.2 ст.44 КАС України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Отже, добросовісність вимагає здійснення процесуальних прав лише з метою, з якою їх було надано.

Згідно з приписами ч.3 ст. 9 КАС України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд.

Відповідно до частини першої статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання цими правами не допускається.

Приписами ч.5, 6 ст.205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

При цьому, суд приймає до уваги, що повторна неявка уповноваженого представника позивача за зустрічним позовом перешкоджає розгляду справи, оскільки його присутність є необхідною умовою дотримання принципу рівності усіх учасників справи перед законом і судом.

Застосовуючи до позивача за зустрічним позовом процесуальні наслідки неявки уповноваженого представника у судові засідання, суд бере до уваги положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), згідно з якими кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також враховує практику Європейського Суду з прав людини, яка є джерелом права.

Зокрема, одним із аспектів гарантії справедливого судочинства, які містить стаття 6 Конвенції, є доступ до суду. Європейський Суд з прав людини у справі Bellet v. Frаnсе зазначив, що рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Разом з тим, таке право не є абсолютним, оскільки забезпечивши право особи на звернення до суду, держава покладає на таку особу певні обов`язки, які пов`язані із реалізацією такого права. Однією з складовою гарантованого Конвенцією права на доступ до суду є розумний строк розгляду справи, який пов`язаний не лише із правовою та фактичною складністю справи, але й поведінкою заявника. Оцінюючи поведінку заявника з позиції Європейського Суду слід брати до уваги в тому числі і факти невиконання ним процесуальних обов`язків, наприклад, неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин.

Тобто, право особи на доступ до суду перебуває у безпосередньому взаємозв`язку із виконанням тих обов`язків, які покладаються на заявника при реалізації ним своїх прав.

Повторна неявка позивача за зустрічним позовом у судове засідання, неповідомлення суду про поважність причин неприбуття до суду, невжиття будь-яких інших активних дій пов`язаних із використанням власних процесуальних прав, в контексті норм національного законодавства, позбавляють суд можливості здійснювати розгляд справи та призводять до порушення розумних строків її вирішення.

Виходячи з правових норм, які містить частина 5 статті 205 та пункт 4 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, повторна неявка уповноваженого представника позивача у судові засідання, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, без поважних причин та відсутність від нього заяв про розгляд справи за його відсутності слугують підставою для залишення даного позову без розгляду.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 у справі № 658/1141/18, від 19 квітня 2021 у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 у справі № 675/1561/19, від 28 липня 2021 у справі № 756/6049/19.

Згідно правової позиції Європейського суду з прав людини у справі KARAKUTSYA v. UKRAINE (заява №18986/06) від 16 лютого 2017 року (набуло статусу остаточного 16 травня 2017 року) Суд неодноразово визначав, що це є обов`язок зацікавленої сторони виявляти особливу уважність, дбаючи про свої інтереси, та вживати необхідних заходів для отримання інформації про рух своєї справи (див. між іншого, Teuschler v. Germany (dec.), no. 47636/99, 4 жовтня 2001; Sukhorubchenko v. Russia, no. 69315/01, § 48, 10 February 2005; Gurzhyy v. Ukraine (dec.), no. 326/03, 1 квітня 2008; and Muscat, цит.вище, § 44) (п. 53).

Отже, суд звертає увагу на тривалу відсутність інтересу з боку позивача за зустрічним позовом про рух справи, що свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Отже, позивач за зустрічним позовом не прибув у судові засідання 18.03.2025, 24.06.2025, 07.07.2025, 15.07.2025, явку своїх уповноважених представників у судові засідання не забезпечив, тобто повторно не прибув у судове засідання. Судом не встановлено наявність поважних причин для неприбуття позивача за зустрічним позовом у судові засідання. Разом з тим, судом встановлено, що неявка позивача за зустрічним позовом перешкоджає розгляду справи. Із врахуванням повторного неприбуття позивача за зустрічним позовом у судове засідання суд вважає за зустрічну позовну заяву залишити без розгляду.

При цьому, суд звертає увагу, що згідно з частиною четвертою статті 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись пунктом 4 частини першої статті 240, статтями 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, Київський окружний адміністративний суд -

у х в а л и в:

Зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтеркар-Р» (відповідач за первинним позовом) до Головного управління Державної податкової служби у Івано-Франківській області (позивач за первинним позовом) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення - залишити без розгляду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без розгляду надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду в п`ятнадцятиденний строк з дня складання ухвали.

Суддя Білоноженко М.А.