Справа № 240/16985/25
Суддя: Приходько Оксана Григорівна
Дата ухвалення: 2025-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 липня 2025 року м. Житомир справа № 240/16985/25

категорія 113080000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Приходько О.Г., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною та скасування довідки,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , Військової частини НОМЕР_1 , в якій позивач просить суд:

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо проведення медичного огляду та мобілізації позивача;

- визнати протиправною та скасувати довідку ВЛК ІНФОРМАЦІЯ_2 від 28 листопада 2024 року № 18/5;

- визнати протиправним та скасувати наказ командира Військової частини НОМЕР_1 від 28 листопада 2024 року № 360 (по стройовій частині) в частині зарахування до списків особового складу Військової частини НОМЕР_1 солдата ОСОБА_1 на посаду старшого кухаря (ВОС 788827);

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 виключити солдата ОСОБА_1 зі списків особового складу Військової частини НОМЕР_1 .

У період з 07 по 14 липня 2025 року суддя Приходько О.Г. перебувала у відпустці (наказ Житомирського окружного адміністративного суду від 02 липня 2025 року № 01-65-в).

Перевіряючи матеріали позовної заяви відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суд враховує таке.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як встановлено у частині третій статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2025 року встановлений у розмірі 3028,00 грн.

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином, ОСОБА_1 за подання до суду цього позову належить сплатити судовий збір у розмірі 2 906,88 грн (розрахунок судового збору, що підлягає сплаті: 3028,00 грн х 0,4 х 3 х 0,8, де: 3028,00 грн - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 0,4 - ставка судового збору з подання до суду позову немайнового характеру; 3 - кількість позовних вимог немайнового характеру, заявлених позивачем у поданій позовній заяві; 0,8 - коефіцієнт пониження).

У позовній заяві позивач просить звільнити його від сплати судового збору на підставі пункту 12 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Цією правовою нормою передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків.

Отже, вказаною нормою передбачено, що судовий збір не справляється військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори у спорах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків.

За замістом заявлених вимог позивач позивається щодо його медичного огляду та призову на військову службу під час мобілізації, що не охоплює виконання військовослужбовцем обов`язків військової служби як умови звільнення від сплати судового збору за пунктом 12 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір", а тому відсутні підстави звільнення від сплати судового збору за цією нормою.

Також, відповідно до частини сьомої статті 161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Згідно з викладеними у позові вимогами ОСОБА_1 просить суд скасувати наказ командира Військової частини НОМЕР_1 від 28 листопада 2024 року № 360 , проте до позову не додає оскаржуваного індивідуального акта, як і клопотання про його витребування судом.

Окрім того, відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 КАС України з`ясовуючи чи позов подано у строк, установлений законом, суд враховує таке.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За правилами статті 122 КАС України перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зокрема, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21 лютого 2020 року № 340/1019/19).

У позові, покликаючись на положення статті 122 КАС України щодо шестимісячного строку звернення до суду, позивач зазначає про те, що строк звернення ним не пропущений.

Проте, суд звертає увагу, що спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

За змістом заявленого позову спірні правовідносини у цій справі склались щодо призову позивача на військову службу під час мобілізації та зарахування до списків особового складу Військової частини НОМЕР_1 , яка відповідно до пункту 17 частини першої статті 4 КАС України належить до публічної, а тому на ці відносини поширюється місячний строк звернення до суду, встановлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Позивач звернувся до суду з позовом 28 червня 2025 року через підсистему "Електронний суд" (30 червня 2025 року зареєстровано судом та внесено до системи авторозподілу суду), тобто з пропуском встановленого місячного строку, зазначаючи про обізнаність щодо порушених прав з 28 грудня 2024 року. При цьому, як повідомляє позивач, вже 28 листопада 2024 року його зараховано до списків особового складу Військової частини НОМЕР_1 старшим кухарем, що також доводить його безпосередню обізнаність щодо мобілізації на військову службу вже 28 листопада 2024 року.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Проте, до позовної заяви позивачем не додано ані заяви щодо поновлення пропущеного процесуального строку звернення до суду з цим позовом, ані жодного доказу у підтвердження обставин щодо неможливості своєчасного, у межах місяця, звернення до суду з із заявленими вимогами.

Водночас, зазначаючи про поновлення процесуального строку звернення до суду у разі висновку суду про його пропущення, позивач просить вважати строк пропущеним з поважних причин, не вказуючи таких причин та не додаючи жодних доказів у підтвердження їх поважності у розумінні процесуального закону.

Суд зауважує, що у випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Відповідно до частин першої-другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до частин першої-другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху надавши позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання суду:

- оригінала документа про сплату судового збору за подання позову у сумі 2 906,88 грн, або надання належних доказів щодо підстав, визначених законом, для звільнення (відстрочення чи розстрочення) від сплати судового збору;

- належним чином засвідченої копії оскаржуваного наказу командира Військової частини НОМЕР_1 від 28 листопада 2024 року № 360 або клопотання про його витребування (за неможливості самостійного подання із зазначенням причин та вжитих заходів щодо отримання оскаржуваного наказу у відповідача);

- заяви про поновлення пропущеного місячного строку звернення до суду з цим позовом з обґрунтуванням поважності підстав пропуску цього строку, підтверджених належними доказами.

Керуючись статтями 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява буде повернута позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя О.Г. Приходько