Справа № 320/36007/23
Суддя: Беспалов Олександр Олександрович
Дата ухвалення: 2025-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Беспалова О. О.
суддів: Грибан І. О., Ключковича В. Ю.
за участю секретаря: Волошка О. Л.

представника позивача Савченко О. В., представника відповідача Смирнової К. А., розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАЙТДЕЙ" на рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2025 року (місце ухвалення: місто Київ, час ухвалення: не зазначений, дата складання повного тексту 20.02.2025 року) у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАЙТДЕЙ" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "ЛАЙТДЕЙ" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, у якому просило суд визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1541 від 23 серпня 2023 року, якою на ТОВ «ЛАЙТДЕЙ» накладено штраф у розмірі 1 700 000 гривень за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та за порушення Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2025 року позов залишено без задоволення.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції з огляду на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права та прийняти нову постанову, якою позов задовольнити у повному обсязі.

Свої вимоги апелянт мотивує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті.

До Шостого апеляційного адміністративного суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу. Відповідачем щодо задоволення вимог апелянта заперечено.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, пояснення осіб, що з`явились, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів встановила таке.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, товариство з обмеженою відповідальністю «ЛАЙТДЕЙ» здійснює господарську діяльність у сфері виробництва електроенергії та є власником сонячної електростанції потужністю 2158,86 кВт, розташованої у смт. Гнездичів Жидачівського району Львівської області (Гніздичівська СЕС), що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, а також постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі за текстом, НКРЕКП) № 2326 від 14 листопада 2019 року та додатком до цієї постанови від тієї ж дати (Додатки № 1, 2, 3).

До НКРЕКП надійшли листи приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» (далі - НЕК «УКРЕНЕРГО», ОСП) від 24.03.2023 № 01/15131 з додатками до нього щодо невиконання 19.03.2023 та 23.03.2023 ТОВ «ЛАЙТДЕЙ» Гніздичівська СЕС команд диспетчера НЕК «УКРЕНЕРГО» на розвантаження з метою забезпечення операційної безпеки об`єднаної енергетичної системи України (далі - ОЕС України).

За інформацією НЕК «УКРЕНЕРГО», наданою листом від 24.03.2023 № 01/15131, ТОВ «ЛАЙТДЕЙ» СЕС Гніздичівська 19.03.2023 року о 13-31 отримала команду через систему СКО, для забезпечення меж операційної безпеки ОЕС України, на розвантаження на 50% від встановленої потужності. Також команду була продубльовано по телефону через чергового диспетчера ПрАТ «ЛЬВІВОБЛЕНЕРГО». Команда була відхилена станцією з посиланням на зміну власника.

23.03.2023 року о 09-59 дана станція повторно необґрунтовано відхилила команду в системі СКО на розвантаження до 0%, а потім, отримавши команду на розвантаження по телефону від чергового диспетчера ПрАТ «ЛЬВІВОБЛЕНЕРГО», відмовилася виконувати команду.

З метою перевірки інформації, викладеної у вищезазначеному листі, на підставі пункту 2 частини сьомої статті 19 Закону про НКРЕКП, постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану», 11.04.2023 НКРЕКП на засіданні у формі відкритого слухання прийняла постанову № 655 «Про проведення позапланової виїзної перевірки ТОВ «ЛАЙТДЕЙ» (далі - Постанова №655).

Проведення виїзної перевірки відповідачем відбувалося на підставі Постанови №655.

Крім того, 25.07.2023 НКРЕКП на засіданні у формі відкритого слухання прийняла постанову № 1378 «Про збільшення строку проведення позапланової виїзної перевірки ТОВ «ЛАЙТДЕЙ» (далі - Постанова № 1378), згідно з якою строк проведення позапланової виїзної перевірки позивача збільшено на 2 робочі дні.

У період з 24.07.2023 по 28.07.2023 відповідно до Закону про НКРЕКП, на підставі Постанови № 655, Постанови № 1378 та посвідчення на проведення позапланової виїзної перевірки від 17.07.2023 № 357, НКРЕКП було проведено позапланову виїзну перевірку ТОВ «ЛАЙТДЕЙ» за період діяльності з 14.11.2021 по 23.07.2023.

За результатами проведеної перевірки НКРЕКП складено Акт позапланової виїзної перевірки дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства та ліцензійних умов з виробництва електричної енергії від 28.07.2023 № 331.

ТОВ «ЛАЙТДЕЙ» після отримання Акта перевірки № 331 не надано на розгляд НКРЕКП своїх письмових пояснень щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень.

23.08.2023, за результатами розгляду Акту № 331, на засіданні Регулятора, яке було проведено у формі відкритого слухання, НКРЕКП прийнято постанову № 1541 «Про накладення штрафу на ТОВ «ЛАЙТДЕЙ» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії».

На підставі встановлених порушень, НКРЕКП прийнято постанову № 1541 від 23.08.2023 року про накладення на ТОВ "ЛАЙТДЕЙ" штрафу у розмірі 1 700 000 гривень за порушення :

- підпунктів 1 та 2 пункту 4 статті 30 Закону України «Про ринок електричної енергії» щодо обов`язку виробників електричної енергії дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва електричної енергії, інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та укладати договори, які є обов`язковими для здійснення діяльності на ринку електричної енергії, та виконувати умови цих договорів;

- пункту 1.5 глави 1 розділу VII Кодексу системи передачі, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 No 309 (далі - Кодекс системи передачі) щодо обов`язку користувачів системи передачі/розподілу оперативні команди і розпорядження ОСП, які надаються ним при виконанні функцій з диспетчерського управління, підлягають беззаперечному виконанню, за винятком випадків, передбачених пунктом 4.11 глави 4 цього розділу;

- пункту 3.2.5 Типового договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління (далі - Типовий договір), що є Додатком 5 до Кодексу системи передачі щодо обов`язку Користувача невідкладно виконувати розпорядження оперативного персоналу оператора системи передачі (ОСП), Виконавця, якщо вони не становлять загрози для життя людей, обладнання та не можуть призвести до втрати живлення власних потреб об`єкта електроенергетики;

- пункту 3.2.6 Типового договору щодо обов`язку Користувача підтверджувати виконання оперативних команд та/або розпоряджень після їх виконання;

- підпункту 14 пункту 2.2 Ліцензійних умов No 1467 щодо обов`язку ліцензіата укладати договори, які є обов`язковими для здійснення діяльності на ринку електричної енергії, та виконувати умови цих договорів;

- підпункту 27 пункту 2.2 Ліцензійних умов No 1467 щодо обов`язку ліцензіата виконувати команди та вказівки оператора системи передачі відповідно до кодексу системи передачі, правил ринку та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Позивач, не погодившись із правомірністю постанови НКРЕКП № 1541 від 23.08.2023 року, звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Повноваження Нацкомісії у спірних правовідносинах регулюються, зокрема, Законом України від 22.09.2016 № 1540-VIII «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» (далі - Закон № 1540-VIII) та Законом № 2019-VIII.

Згідно зі статтею 1 Закону № 1540-VIII Нацкомісія (Регулятор) є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг (частина друга статті 3 Закону № 1540-VIII).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 17 Закону № 1540-VIII для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор розробляє та затверджує нормативно-правові акти, зокрема: ліцензійні умови провадження господарської діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; порядки контролю за дотриманням вимог законодавства у відповідній сфері регулювання та ліцензійних умов; порядок ліцензування видів господарської діяльності, державне регулювання яких здійснюється Регулятором.

Частинами першою-третьою статті 19 Закону № 1540-VIII визначено, що Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.

Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

Підставою для проведення позапланової виїзної перевірки є: 1) подання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, письмової заяви про здійснення заходу державного контролю; 2) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, її законних прав; 3) обґрунтоване звернення суб`єктів господарювання та споживачів про порушення суб`єктом природної монополії законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж та/або порушення ліцензійних умов; 4) перевірка виконання рішень Регулятора щодо усунення порушень вимог законодавства, прийнятих за результатами планових або позапланових перевірок; 5) перевірка достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах.

Під час проведення позапланової виїзної перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на проведення перевірки (частина сьома статті 19 Закону № 1540-VIII).

Відповідно до пункту 8 статті 19 Закону № 1540-VIII позапланова невиїзна перевірка проводиться виключно у приміщенні Регулятора або його територіального органу.

Підставою для проведення позапланової невиїзної перевірки суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, є: 1) неподання, несвоєчасне подання, подання недостовірної інформації або необхідність перевірки достовірності такої інформації; 2) неподання, несвоєчасне подання, подання недостовірних даних у звітності або необхідність перевірки достовірності таких даних в установлений Регулятором строк або в інших документах; 3) неподання копій документів, засвідчених в установленому законодавством порядку, пояснень та іншої інформації на законну вимогу Регулятора; 4) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сфері енергетики чи комунальних послуг, її законних прав та надання документів (копій документів), що підтверджують таке порушення; 5) обґрунтоване звернення суб`єкта господарювання або споживача про порушення суб`єктом природної монополії законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж, мереж централізованого водопостачання та/або водовідведення, порушення ліцензійних умов та надання документів (копій документів), що підтверджують таке порушення ліцензійних умов; 6) виявлення під час аналізу звітності або моніторингу нецільового використання коштів, передбачених встановленою структурою тарифів та/або схваленою інвестиційною програмою.

Позапланова невиїзна перевірка суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, може проводитися без попередження заздалегідь.

Згода суб`єкта, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, його повідомлення про проведення позапланової невиїзної перевірки, його присутність під час проведення такої перевірки є необов`язковими.

Про результати позапланової невиїзної перевірки (про факти виявлення порушень законодавства та їх перелік або про відсутність порушень) суб`єкт господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, повідомляється рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів після підписання акта про результати позапланової невиїзної перевірки.

Положеннями частин четвертої та п`ятої статті 19 Закону № 1540-VIII визначено, що під час здійснення державного контролю Регулятор має право: 1) вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог цього Закону та законів, що регулюють діяльність у сфері енергетики та комунальних послуг, і ліцензійних умов; 2) фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу; 3) вимагати припинення дій, що перешкоджають здійсненню державного контролю; 4) призначати експертизу, одержувати пояснення, у тому числі працівників суб`єкта господарювання, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю; 5) приймати обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, рішення про усунення виявлених порушень; 6) накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом; 7) за результатами перевірки або моніторингу приймати рішення про встановлення (зміну) тарифів на товари (послуги) суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, та внесення змін до відповідних інвестиційних програм.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки.

Суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки.

У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.

Відповідальність за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг регламентована положеннями статті 22 Закону № 1540-VIII, за правилами частини другої якої за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді, зокрема, накладення штрафу.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив (частина третя статті 22 Закону №1540-VIII).

Частиною четвертою статті 22 Закону №1540-VIII визначено, що Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом та, зокрема Законом № 2019-VIII.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 77 Закону № 2019-VIII правопорушеннями на ринку електричної енергії є недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Частиною третьою статті 77 Закону № 2019-VIII передбачено, що у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді: 1) попередження про необхідність усунення порушень; 2) штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

Пунктом 4 частини четвертої статті 77 Закону № 2019-VIII передбачено, що регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів) у розмірі від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню.

Таким чином, якщо за результатом проведеної у встановленому порядку перевірки Нацкомісії виявлено порушення у діяльності суб`єкта господарювання, то вирішення питання про визначення конкретного розміру санкцій у межах, встановлених частиною четвертою з урахуванням вимог частини п`ятої статті 77 Закону № 2019-VIII, є дискреційним повноваженням Нацкомісії, наявність якого не заперечується позивачем у цій справі.

Зазначений висновок узгоджується з правовою позицією, висловленою Верховним Судом у постанові від 21.04.2021 у справі № 480/2675/20.

Поряд із цим, дискреція - це не обов`язок, а повноваження адміністративного органу, оскільки юридична концепція дискреції передбачає можливість вибору між альтернативними способами дій та/або бездіяльністю. У разі, якщо законодавство передбачає прийняття лише певного конкретного рішення, то це не є реалізацією дискреції (повноважень), а є виконанням обов`язку.

Дискреція є необхідною та безальтернативною для управлінської діяльності адміністративного органу юридичною конструкцією, завдяки якій вирішується низка важливих завдань, центральними з яких є забезпечення справедливої, ефективної та орієнтованої на індивідуальні потреби приватної особи правозастосовної та правотворчої діяльності названих суб`єктів.

Дискреція не є довільною; вона завжди здійснюється відповідно до закону (права), оскільки згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Зв`язаність дискреції адміністративного органу законом (правом) робить можливим здійснення адміністративними судами перевірки рішень (дій), прийнятих адміністративним органом внаслідок реалізації дискреційних повноважень.

У рішеннях Європейського суду з прав людини склалася практика, яка підтверджує, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися свавільно, а суд повинен контролювати рішення, прийняті на підставі реалізації дискреційних повноважень, максимально ефективно (див. рішення у справі «Hasan and Chaush v.Bulgaria» № 30985/96).

Згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2, прийнятою 11.03.1980, державам-членам стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, як дискреційне повноваження слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою дискреції, тобто, коли такий орган може обрати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.

Таким чином, дискреція - це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не слід ототожнювати лише з формалізованими повноваженнями, вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта. На законодавчому рівні поняття «дискреційні повноваження» суб`єкта владних повноважень відсутнє. У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення. Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тому, у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.

Тобто, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність, закріпленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Проте, запорукою вірного застосування дискреційних повноважень є високий рівень правової культури державних службовців.

Закон вимагає, щоб він був доступний для особи і вона також могла передбачити наслідки його застосування до неї, та щоб закон не суперечив принципові верховенства права. В національному праві має існувати засіб правового захисту від свавільного втручання з боку державних органів у права, гарантовані Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод. Небезпека свавілля є особливо очевидною, коли виконавча влада здійснює свої функції закрито (рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Гавенда проти Польщі» від 14.03.2002).

Повертаючись до предмету спору, якій виник у цій справі щодо визнання протиправною та скасування постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1541 від 23 серпня 2023 року «Про накладення штрафу на ТОВ «ЛАЙТДЕЙ» за недотримання вимог підпунктів 1 та 2 пункту 4 статті 30 Закону України «Про ринок електричної енергії», пункту 1.5 глави 1 розділу VII Кодексу системи передачі, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 309, пункту 3.2.5 Типового договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, що є Додатком 5 до Кодексу системи передачі; пункту 3.2.6 Типового договору; підпункту 14, підпункту 27 пункту 2.2 Ліцензійних умов № 1467, якою на позивача накладено максимально можливий розмір штрафу, визначений пунктом 4 частини четвертої статті 77 Закону № 2019-VIII, слід зазначити таке.

Право на визначення розміру санкції згідно із наведеної вище норми покладається на орган контролю, проте, законодавцем встановлено можливість застосування штрафних санкцій в розмірі від 85 000, 00 грн до 1 700 000, 00 грн.

Згідно із частиною дванадцятою статті 2 Закону № 2019-VIII рішення (заходи) суб`єктів владних повноважень, прийняті на виконання норм цього Закону, мають прийматися на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, відповідати меті, з якою повноваження надані, бути обґрунтованими, відповідати принципам неупередженості, добросовісності, розсудливості, пропорційності, прозорості, недискримінації та своєчасності.

Згідно з принципом пропорційності рішення (заходи) суб`єктів владних повноважень повинні бути необхідними і мінімально достатніми для досягнення мети - задоволення загальносуспільного інтересу.

Згідно з принципом прозорості рішення (заходи) суб`єктів владних повноважень мають бути належним чином обґрунтовані та повідомлені суб`єктам, яких вони стосуються, у належний строк до набрання ними чинності або введення в дію.

Згідно з принципом недискримінації рішення, дії, бездіяльність суб`єктів владних повноважень не можуть призводити:

до юридичного або фактичного обсягу прав та обов`язків особи, який є відмінним від обсягу прав та обов`язків інших осіб у подібних ситуаціях, якщо лише така відмінність не є необхідною та мінімально достатньою для задоволення загальносуспільного інтересу;

до юридичного або фактичного обсягу прав та обов`язків особи, який є таким, як і обсяг прав та обов`язків інших осіб у неподібних ситуаціях, якщо така однаковість не є необхідною та мінімально достатньою для задоволення загальносуспільного інтересу.

Дія принципів пропорційності, прозорості і недискримінації поширюється також на учасників ринку електричної енергії у випадках, передбачених цим Законом.

Таким чином, у разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів недискримінації та пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

В свою чергу, обов`язковість дотримання принципу пропорційності зумовлює обов`язок суб`єкта владних повноважень, при визначенні розміру санкції, обґрунтовувати в своєму рішенні ступінь тяжкості вчиненого правопорушення та його небезпечність.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, проведеною перевіркою встановлено допущення позивачем порушення :

- підпунктів 1 та 2 пункту 4 статті 30 Закону України «Про ринок електричної енергії» щодо обов`язку виробників електричної енергії дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва електричної енергії, інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та укладати договори, які є обов`язковими для здійснення діяльності на ринку електричної енергії, та виконувати умови цих договорів;

- пункту 1.5 глави 1 розділу VII Кодексу системи передачі, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 309 (далі - Кодекс системи передачі) щодо обов`язку користувачів системи передачі/розподілу оперативні команди і розпорядження ОСП, які надаються ним при виконанні функцій з диспетчерського управління, підлягають беззаперечному виконанню, за винятком випадків, передбачених пунктом 4.11 глави 4 цього розділу;

- пункту 3.2.5 Типового договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління (далі - Типовий договір), що є Додатком 5 до Кодексу системи передачі щодо обов`язку Користувача невідкладно виконувати розпорядження оперативного персоналу оператора системи передачі (ОСП), Виконавця, якщо вони не становлять загрози для життя людей, обладнання та не можуть призвести до втрати живлення власних потреб об`єкта електроенергетики;

- пункту 3.2.6 Типового договору щодо обов`язку Користувача підтверджувати виконання оперативних команд та/або розпоряджень після їх виконання;

- підпункту 14 пункту 2.2 Ліцензійних умов № 1467 щодо обов`язку ліцензіата укладати договори, які є обов`язковими для здійснення діяльності на ринку електричної енергії, та виконувати умови цих договорів;

- підпункту 27 пункту 2.2 Ліцензійних умов № 1467 щодо обов`язку ліцензіата виконувати команди та вказівки оператора системи передачі відповідно до кодексу системи передачі, правил ринку та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Відповідно до підпункту 1 частини 2 статті 33 Закону України «Про ринок електричної енергії» Оператор системи передачі має право надавати відповідно до кодексу системи передачі, правил ринку та стандартів операційної безпеки суб`єктам господарювання, об`єкти електроенергетики яких підключені до ОЕС України, обов`язкові для виконання оперативні команди та розпорядження.

Пунктом 1.5 глави 1 розділу VII передбачено, що усі оперативні команди і розпорядження ОСП, які надаються ним при виконанні функцій з диспетчерського управління, підлягають беззаперечному виконанню користувачами системи передачі/розподілу, за винятком випадків, передбачених пунктом 4.11 глави 4 цього розділу.

Крім того, вимогами пункту 4.5 глави 4 розділу VII Кодексу системи передачі встановлено, що оперативне розпорядження ОСП та інших керівників відповідних рівнів диспетчерського управління щодо управління технологічними режимами роботи ОЕС України та оперативним станом обладнання енергооб`єктів надаються у письмовому вигляді та виконуються як оперативна команда в час, визначений у такому оперативному розпорядженні.

Також, пунктом 3.2.5 Типового договору передбачено, що користувач зобов`язаний невідкладно виконувати розпорядження оперативного персоналу оператора системи передачі (ОСП), Виконавця, якщо вони не становлять загрози для життя людей, обладнання та не можуть призвести до втрати живлення власних потреб об`єкта електроенергетики.

Водночас, користувач зобов`язаний підтверджувати виконання оперативних команд та/або розпоряджень після їх виконання (пункт 3.2.6 Типового договору).

Підпунктом 1 та 2 частини четвертої статті 30 Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлено, що виробники зобов`язані: дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва електричної енергії, інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; укладати договори, які є обов`язковими для здійснення діяльності на ринку електричної енергії, та виконувати умови цих договорів.

Підпунктами 14 та 27 пункту 2.2 Ліцензійних встановлено, що при провадженні ліцензованої діяльності ліцензіат повинен дотримуватися таких організаційних вимог:

- укладати договори, які є обов`язковими для здійснення діяльності на ринку електричної енергії, та виконувати умови цих договорів;

- виконувати команди та вказівки оператора системи передачі відповідно до кодексу системи передачі, правил ринку та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Оперативні команди та розпорядження віддаються диспетчером оперативному персоналу об`єкта управління безпосередньо за ієрархічною структурою диспетчерського управління (пункт 4.6 глави 4 розділу VII Кодексу системи передачі).

Частиною шостою статті 44 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що усі оперативні команди і розпорядження оператора системи передачі підлягають беззаперечному виконанню всіма суб`єктами господарювання, об`єкти електроенергетики яких підключені до ОЕС України. Втручання в диспетчерське (оперативно-технологічне) управління ОЕС України з боку державних органів, політичних партій, рухів та громадських організацій забороняється.

Як вбачається з матеріалів справи, з листа НЕК «УКРЕНЕРГО» від 24.03.2023 № 01/15131 та додатків до нього ТОВ «ЛАЙТДЕЙ» не виконало 19.03.2023 команду диспетчера НЕК «УКРЕНЕРГО» на розвантаження (величина розвантаження 50% від встановленої потужності).

Згідно з постановою НКРЕКП від 14.11.2019 № 2326 «Про видачу ліцензії з виробництва електричної енергії ТОВ «ЛАЙТДЕЙ»» встановлена потужність електрогенеруючого обладнання сонячної електростанції Гніздичів становить 2 158,86 кВт.

Згідно з випискою з оперативного диспетчерського журналу прийому команд по СКО від НЕК «УКРЕНЕРГО» ТОВ «ЛАЙТДЕЙ» за 19.03.2023 комісією з проведення встановлено наступне:

- 13:31 - отримано команду через СКО та телефоном обмеження генерації на 50%. Не прийнято з технічних причин. Немає мережі інтернет. Команду виконано після телефонного повідомлення диспетчера;

- 16:23 - команда знята.

Як вбачається з витягу з системи АСКОЕ за 19.03.2023 та листа ФОП ОСОБА_1 від 10.07.2023 № 38 в цілому за добу з інтервалом відображення даних кожну годину, на підставі наданих Ліцензіатом даних фактичних обсягів виробництва та відпуску електричної енергії Гніздичівської СЕС ТОВ «ЛАЙТДЕЙ» встановлено наступне:

- 19.03.2023 : з 11:00 до 12:00 - 1758,30 кВт·год.; з 12:00 до 13:00 - 1823,70 кВт·год.; з 13:00 до 14:00 - 1752,00 кВт·год.; з 14:00 до 15.00 - 882,90 кВт·год.; з 15.00 до 16:00 - 79,80 кВт·год.; з 16:00 до 17.00 - 97,80 кВт·год.

На підставі наданого Ліцензіатом скріншоту з СКО за 19.03.2023 в графі «час отримання/відправки команди» зазначено « 2023-03-19 31:31:13», у графі «статус» зазначено «відхилено», у графі «час завершення команди» зазначено « 2023-03-19 14:02».

З вищевикладеного вбачається, що оперативний персонал ТОВ «ЛАЙТДЕЙ» виконав 19.03.2023 оперативне розпорядження по команді СКО, РДЦ Західного регіону працівників вищого рівня оперативного керування та через ЧД ПРАТ «ЛЬВІВОБЛЕНЕРГО» щодо зняття навантаження по потужності 50% від встановленої потужності Гніздичівської СЕС, з запізненням у 31 хвилину.

Стосовно виконання ТОВ «ЛАЙТДЕЙ» 23.03.2023 команди диспетчера НЕК «УКРЕНЕРГО» на розвантаження встановлено, що, згідно з листом НЕК «УКРЕНЕРГО» від 24.03.2023 № 01/15131 23.03.2023 Гніздичівська СЕС ТОВ «ЛАЙТДЕЙ» о 09-59 повторно не обґрунтовано відхилила команду в системі СКО на розвантаження до 0 % від встановленої потужності, а потім отримавши команду на розвантаження по телефону від ЧД ПРАТ «ЛЬВІВОБЛЕНЕРГО», відмовилася виконувати команду.

Згідно з пунктом 3.3.3. Типового договору ОСП має право обмежувати або припиняти надання Послуги у випадках, передбачених цим Договором.

Так, о 10-54 відключено фідер від ПС ОСР, до шин якої підключена дана станція. Включено фідер о 17-01 23.03.2023 року після зняття обмеження.

Згідно з випискою з оперативного диспетчерського журналу прийому команд по СКО від НЕК «УКРЕНЕРГО» ТОВ «ЛАЙТДЕЙ» за 23.03.2023:

- 09:59 - отримано команду через СКО та телефоном обмеження генерації до 0%. СКО - команду не прийнято з технічних причин - відсутність мережі інтернету. Команду по тел. прийнято;

- 17:01 - обмеження знято.

На підставі наданих Ліцензіатом даних фактичних обсягів виробництва та відпуску електричної енергії Гніздичівська СЕС ТОВ «ЛАЙТДЕЙ» (скріншот з системи АСКОЕ за 23.03.2023 та лист ФОП ОСОБА_1 від 10.07.2023 № 38 в цілому за добу з інтервалом відображення даних кожну годину) встановлено наступне:

- 23.03.2023 з 9:00 до 10:00 - 1 258,50 кВт·год.; з 10:00 до 11:00 - 1 202,10 кВт·год.; з 11:00 до 12:00 - 201,00 кВт·год.; з 12:00 до 13:00 - 201,6 кВт·год.; з 13:00 до 14:00 - 201,3 кВт·год.; з 14:00 до 15.00 - 208,70 кВт·год.; з 15.00 до 16:00 - 200,70 кВт·год.; з 16:00 до 17:00 - 318,30 кВт·год.; з 17:00 до 18:00 - 306,60 кВт·год.

На підставі наданого Ліцензіатом скріншоту з СКО за 23.03.2023 в графі «час отримання/відправки команди» зазначено « 2023-03-23 10:00:01», у графі «статус» зазначено «відхилено», у графі «час завершення команди» зазначено « 2023-03-23 17:01».

Відтак, оперативний персонал ТОВ «ЛАЙТДЕЙ» не виконав 23.03.2023 оперативне розпорядження по команді СКО, РДЦ Західного регіону працівників вищого рівня оперативного керування та через ЧД ПРАТ «ЛЬВІВОБЛЕНЕРГО» щодо зняття навантаження по потужності до 0% від встановленої потужності Гніздичівської СЕС.

Слід зауважити, що товариством не заперечується допущення вказаних порушень, однак, як відповідачем так і судом першої інстанції залишено без належної уваги обставини, що обумовили вчинення таких.

Зокрема, із наданих доказів вбачається, що у обох випадках (19.03.2023 та 23.03.2023) відмічено збої у роботі Системи керування обмеженнями (СКО), натомість команда оператора системи передачі виконано одразу, після її надходження через резервний канал, а саме засобами мобільного зв`язку.

Відтак, у першому випадку (19.03.2023) виконання команди ОСП відбулось із затримкою на 31 хвилину, при цьому термін затримки розраховано з моменту відправлення команди у СКО. У другому ж випадку (23.03.2023) затримка реагування на команду у СКО склала 15 хв. та виконана на 90 % (з урахуванням необхідності забезпечення власних потреб станції). При цьому, оскільки команда не виконана на усі 100% то така вважається невиконаною.

Слід зауважити, що апелянтом не заперечується факт допущення вказаних порушень, однак, останній вважає, що санкція застосована спірною постановою не співмірна із вчиненими порушеннями.

Колегія суддів погоджується з такими доводами товариства, адже орган контролю під час прийняття рішення про накладення штрафу зобов`язаний обґрунтовано вказати про причини застосування обраного розміру штрафної санкції, а також вказати на підстави неможливості застосування штрафної санкції у меншому розмірі.

Разом з цим, оспорювана постанова Нацкомісії не містить жодного обґрунтування щодо тяжкості вчиненого правопорушення ТОВ "ЛАЙТДЕЙ" та відповідності вчиненого правопорушення розміру штрафу.

Як вірно зауважено апелянтом, вже після винесення оскаржуваної постанови відповідачем затверджено Порядок (методика) визначення розміру штрафів, які накладаються Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, затверджена постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 29.09.2023 № 1800 (далі - Порядок).

Цей Порядок встановлює механізм визначення розміру штрафів, які накладаються Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг: 1) за порушення ліцензіатами законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг та відповідних ліцензійних умов; 2) за зловживання на оптовому енергетичному ринку; 3) за інші порушення на оптовому енергетичному ринку (неоприлюднення інсайдерської інформації, оприлюднення інсайдерської інформації з порушенням встановлених вимог, здійснення операцій щодо оптових енергетичних продуктів без реєстрації як учасника оптового енергетичного ринку).

Слід зауважити, що вказаний порядок містить низку умов та обставин вчинення правопорушення, а також наслідків до яких таке призвело, що також підтверджує міркування про можливість застосування максимального розміру штрафу, передбаченого пунктом 4 частини четвертої статті 77 Закону № 2019-VIII лише у випадках допущення грубих порух порушень, що призвели до завдання значної школи.

На переконання колегії суддів, у даному падку, штрафна санкція не мала б перевищувати 200 000,00 грн оскільки порушення все ж мали місце та носили повторний характер, однак, враховуючи, що в рамках даної справи суд не наділений повноваженнями визначити розмір санкції, постанову слід скасувати у повному обсязі.

З урахуванням наведеного, колегія погоджується з доводами апелянта, що відповідач необґрунтовано, нерозсудливо, запобігаючи всім формам дискримінації, застосував до позивача максимальний розмір штрафу, передбачений пунктом 4 частини четвертої статті 77 Закону № 2019-VIII, а саме 1 700 000, 00 грн, за формально допущене правопорушення.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає цілком обґрунтованим та правильним апелянта про те, що оскаржувана постанова прийнята НКРЕКП за відсутності підстав та мотивів прийняття, оскільки не містить обґрунтування її прийняття, висновків щодо необхідності застосування до позивача штрафних санкцій та конкретних правових підстав застосування такої санкції, а також висновків щодо застосування штрафу саме в такому - максимальному розмірі не відповідає приписам ч. 2 ст. 2 КАС України, а тому, є протиправною та підлягає скасуванню.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право, зокрема, скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За змістом ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення , в тому числі є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Крім того, відповідно до приписів ч.6 ст.139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Як вбачається з матеріалів справи, апелянтом понесено витрати із сплати судового збору за звернення до суду із даними адміністративним позовом до суду першої інстанції та за апеляційний розгляд, що підтверджується наявними в матеріалах справи квитанціями.

Колегія суддів вважає, що витрати понесені позивачем є належним чином підтверджені, а відтак, підлягають стягненню з відповідача.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАЙТДЕЙ" на рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2025 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАЙТДЕЙ" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2025 року скасувати та прийняти нову постанову, якою позов товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАЙТДЕЙ" задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1541 від 23 серпня 2023 року Про накладення штрафу на товариство з обмеженою відповідальністю "ЛАЙТДЕЙ".

Стягнути з рахунку бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на користь товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАЙТДЕЙ" судовий збір у загальному розмірі 29 526,00грн (двадцять дев`ять тисяч п`ятсот двадцять шість гривень).

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач О. О. Беспалов
Суддя В. Ю. Ключкович
Суддя І. О. Грибан

(Повний текст постанови складено 10.07.2025)