Справа № 520/4391/25
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2025-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2025 р. Справа № 520/4391/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Чалого І.С. , Ральченка І.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Чернігівської митниці на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.05.2025, головуючий суддя І інстанції: Котеньов О.Г., повний текст складено 21.05.25 по справі № 520/4391/25

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРІЗОН ТРЕЙД"

до Чернігівської митниці

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ФРІЗОН ТРЕЙД" звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Чернігівської митниці, в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA102000/2024/000084/2 від 30.12.2024 року та картку відмови № UA102020/2024/000140 від 30.12.2024 року та рішення про коригування митної вартості товарів №UA102000/2024/000083/2 від 30.12.2024 року та картку відмови № UA102020/2024/000139 від 30.12.2024 року.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 21.05.2025 задоволено позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРІЗОН ТРЕЙД". Визнано протиправними та скасовано рішення про коригування митної вартості товарів №UA102000/2024/000084/2 від 30.12.2024 року та картку відмови № UA102020/2024/000140 від 30.12.2024 року та рішення про коригування митної вартості товарів №UA102000/2024/000083/2 від 30.12.2024 року та картку відмови № UA102020/2024/000139 від 30.12.2024 року. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Чернігівської митниці (просп. Перемоги, буд. 6, м. Чернігів, 14017, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРІЗОН ТРЕЙД" (вул. Морозова, буд. 7, м. Харків, 61036, )судовий збір у сумі 4232 (чотири тисчі двісті тридцять дві) грн 23 коп. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Чернігівської митниці (просп. Перемоги, буд. 6, м. Чернігів, 14017, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРІЗОН ТРЕЙД" (вул. Морозова, буд. 7, м. Харків, 61036, ) витрати на професійну правничу допомогу у сумі 9000 (дев`ять тисяч) грн 00 коп.

Чернігівська митниця, не погодившись з рішенням суду першої інстанції у зв`язку з порушенням судом норм процесуального та матеріального права, подала апеляційну скаргу. Вказує, що судом першої інстанції взагалі не зазначено в рішенні мотивів відхилення аргументів та доказів митниці. Не дослідивши всі обставини справи, судом І інстанції сформовано помилкове твердження, що Позивачем було подано повний пакет документів, який містив достовірні дані, що необхідні для здійснення митного оформлення товарів за першим методом. Суд першої інстанції при розгляді справи залишив поза своєю увагою факти, які свідчать про не включення до митної вартості спірних товарів усіх її складових або ненадання Позивачем документів, які б спростовували необхідність включення до митної вартості додаткових витрат. Надання декларантом до митного оформлення неналежних документів не може вважатися виконанням вимог митного законодавства щодо підтвердження заявленої декларантом митної вартості товарів. Також, вказує на неврахування судом першої інстанції правових висновків, викладених у постанові Верховного суду від 30.10.2018 у справі № 816/2396/17. Посилаючись на обставини та обґрунтування , викладенні в апеляційній скарзі , просить суд скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.05.2025 та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ФРІЗОН ТРЕЙД» в повному обсязі.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ФРІЗОН ТРЕЙД» подало до суду відзив на апеляційну скаргу , вважає , що судом першої інстанції повністю досліджено всі обставини справи; взято до уваги аргументи та доводи Відповідача та обґрунтовано підстави їх відхилення, а тому міркування апелянта про порушення судом першої інстанції норм процесуального права не відповідає об`єктивній дійсності; зазначення процесуальної норми та перелічення певних на думку Апелянта обставин справи не є належним обґрунтуванням неправильності застосовування норм матеріального права. Посилаючись на обставини та обґрунтування , викладенні у відзиві , просить залишити апеляційну скаргу Чернігівської митниці без задоволення, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.05.2025 без змін.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Учасникам по даній справі було направлено судом апеляційної інстанції та отримано останніми копії ухвал Другого апеляційного адміністративного суду про відкриття апеляційного провадження та про призначення даної справи до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження, у т.ч. копію апеляційної скарги, що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками про доставку електронного листа .

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, вислухавши суддю доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції , доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи у їх сукупності вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції , що 24 липня 2024 року між Товариством з обмеженою відповідальністю ФРІЗОН ТРЕЙД (Покупець) (далі Позивач/ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД) та HAINAN SHENGJIA TECHNOLOGY CO LTD (Продавець) укладено контракт №HST20240724.

15.10.2024 року та 09.11.2024 року між ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД та HAINAN SHENGJIA TECHNOLOGY CO LTD укладено Додаткові угоди № б/н до Контракту, якими доповнено статтю 3 Контракту.

Статтею 1 Контракту визначено, що за цим договором Постачальник зобов`язується поставити Покупцеві товари в асортименті (далі Товар).

Відповідно до абз. 2 ст. 2 Контракту встановлено з, що агальна кількість і асортимент Товару, що поставляється, складається з партій, кількість яких визначається в комерційному рахунку на кожну поставку.

Згідно зі ст. 3 Контракту поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі.

Статтею 4 Контракту визначено, що ціна за одиницю Товару узгоджується і встановлюється в інвойсі на кожну окрему партію Товару до цього договору. Загальна сума договору визначається загальною кількістю поставленого товару за Договором. Валюта контракту і платежів - долар США.

У відповідності до абз. 2 ст. 5 Контракту сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця.

На виконання умов Контракту позивачем подано до Чернігівської митниці 30.12.2024 року митну декларацію №24UA87U1; 30.12.2024 року митну декларацію № 24UA86U2.

На підтвердження заявленої 30.12.2024 №24UA87U1 митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, зокрема, митної вартості товару, яка становить 9464,67 доларів США, разом із декларацією подано наступні документи: пакувальний лист (Packing list) № HAINAN20241101/2 від 01.11.2024 року; рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) № HAINAN20241101/2 від 01.11.2024 року; коносамент (Bill of lading) № UTRUST24101765 від 09.11.2024 року; автотранспортна накладна (Road consignment note) № 8380 від 23.12.2024 року; декларація (Dispatch note model T1) № 24PL322080NS4T50K7 від 23.12.2024 року; декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № HAINAN20241101/2 від 01.11.2024 року; прейскурант (прайс-лист) виробника товару № HST-FT20240903/4 від 03.09.2024 року (з перекладом); висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 25/12/2024/03 від 25.12.2024 року; розрахунок ціни (калькуляція) № HAINAN20241101/2 від 01.11.2024 року (з перекладом); доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 09.11.2024 року; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №HST20240724 від 24.07.2024 року; відвантажувальна специфікація № HAINAN20241101/2 від 01.11.2024 року (з перекладом); якісний опис № HAINAN20241101/2 від 01.11.2024 року (з перекладом); лист №1224/19-7 від 19.12.2024 року з інформацією від ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД, що страховка не здійснювалася; лист №1224/19-8 від 19.12.2024 року з інформацією від ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД, що вантаж не підлягає процедурі ліцензування під час імпорту; лист №HAINAN20241101/2-1 від 01.11.2024 року з інформацією від продавця, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); лист №HAINAN20241101/2-2 від 01.11.2024 року з інформацією від продавця, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); лист №HAINAN20241101/2-3 від 01.11.2024 року з інформацією від продавця, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); лист №HAINAN20241101/2-4 від 01.11.2024 року з інформацією від продавця, що ніяких платежів від третіх осіб не було отримано (з перекладом); лист №HAINAN20241101/2-5 від 01.11.2024 року з інформацією від продавця, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); видаткова накладна № HAINAN20241101/2 від 01.11.2024 року (з перекладом); комерційна пропозиція №HAINAN240705 від 05.07.2024 року (з перекладом); лист №HST-FT від 26.07.2024 року з інформацією від продавця щодо печаток (з перекладом).

30.12.2024 відповідачем направлено декларанту повідомлення № 807022 в якому зазначалося, що На виконання вимог частини 3 статті 53 МКУ від 13 березня 2012 року № 4495 VІ (зі змінами та доповненнями), в зв`язку з відсутністю всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів необхідне подання додаткових документів, що підтверджують митну вартість товару №1: - транспортні (перевізні) документи, які підтверджують вартість навантаження- розвантаження товару в порту призначення та витрати на оформлення Т1; - виписку з бухгалтерської документації (прибуткові та видаткові документи на попередні поставки); - копію митної декларації країни відправлення Китай.

30 грудня 2024 року позивачем надано наступні відповіді на повідомлення відповідача, в яких зазначено:

- у відповіді № 30/12/2024-4 - щодо транспортних (перевізних) документів, які підтверджують вартість навантаження-розвантаження товару в порту призначення та витрат на оформлення Т1 Вказано, що п. 6 ч. 2 ст. 53 МК України містить застереження: транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, на підтвердження митної вартості товару надаються, але виключно в тому випадку, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару.

Відповідно до ст. 3 Контракту №HST20240724 від 24.07.2024 року встановлено, що Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі. У Commercial invoice (рахунку- фактурі) № HAINAN20241101/2 від 01.11.2024 року визначено умову поставки CPT Kharkоv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару надання ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД транспортних (перевізних) документів, які підтверджують вартість навантаження- розвантаження товару в порту призначення та витрат на оформлення Т1 не вимагається.

- у відповіді № 30/12/2024-5 щодо надання виписки з бухгалтерської документації (прибуткових та видаткових документів на попередні поставки) Вказано, що митне оформлення товару здійснюється за митною декларацією №24UA87U1, до якої відповідачу вже було надано всі необхідні та наявні документи. Натомість, витребування документів, а саме виписки з бухгалтерської документації (прибуткові та видаткові документи на попередні поставки), є незаконним, адже такі документи не мають відношення до митного оформлення за митною декларацією №24UA87U1.

Щодо виписки з бухгалтерської документації за відповідною поставкою за митною декларацією №24UA87U1 вказано наступне. Відповідно до п.4 ч. 3 ст. 53 МК України митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як виписку з бухгалтерської документації, та лише у випадку наявності такого документа.

Статтею 5 Контракту №HST20240724 від 24.07.2024 року встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) № HAINAN20241101/2 від 01.11.2024 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення) Товару. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України надання ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД виписки з бухгалтерської документації не вимагається.

- у відповіді № 30/12/2024-6 щодо копії митної декларації країни відправлення Китай вказано, що декларацію № 24PL322080NS4T50K7 від 23.12.2024 року ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД подано разом із митною декларацією №24UA87U1 та вже знаходиться у відповідача.

30.12.2024 відповідачем направлено позивачу повідомлення № 807072 в якому зазначено: У відповідності до вимог частини 5 статті 55, частини 4 статті 57 Митного кодексу України від 13.03.12 № 4495-VI (зі змінами) проведена консультація між митним органом та декларантом з метою визначення основи митної вартості та обміну інформацією на ідентичні, подібні (аналогічні) товари.

Позивачем 30.12.2024 надано лист № 30/12/1 в якому вказано: В межах проведеної консультації по ВМД №24UA87U1 від 30.12.2024 року вказуємо, що ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД разом із митною декларацією №24UA87U1 від 30.12.2024 року подано відповідачу усі необхідні та наявні документи, як за основним переліком на підтвердження митної вартості товару за ч. 2 ст. 53 МК України, так і додаткові документи за ч.ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом. Також ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД надано відповіді на повідомлення № 807022 від 30.12.2024 щодо витребуваних документів та надано усі необхідні та наявні додаткові документи. Наголошено, що спрацювання ризиків АСАУР та наявність в ЄАІС іншої цінової інформації про ідентичні або подібні товари не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. Подані ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД документи є достатніми та такими, що у своїй сукупності підтверджують достовірність наданої інформації, а тому застосуванню підлягає перший метод визначення митної вартості товару.

У зв`язку з тим, що подані документи не спростовували в повній мірі сумнівів митниці щодо дійсності задекларованої найнижчої митної вартості оцінюваних товарів та ненаданням позивачем всіх витребовуваних додаткових документів, відповідачем прийнято рішення про неможливість визначення митної вартості за першим методом (за ціною угоди), та прийнято рішення про коригування митної вартості оцінюваних товарів №UA102000/2024/000084/2 від 30.12.2024 року та картку відмови № UA102020/2024/000140 від 30.12.2024.

30 грудня 2024 року позивачем було подано до відповідача електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 24UA86U2, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, яка становить 17000,50 доларів США, разом із декларацією було подано наступні документи: пакувальний лист (Packing list) № HAINAN20241010/1 від 10.10.2024 року; рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) № HAINAN20241010/1 від 10.10.2024 року; коносамент (Bill of lading) № UTRUST24100301 від 15.10.2024 року; автотранспортна накладна (Road consignment note) № 2819 від 23.12.2024 року; декларація (Dispatch note model T1) № 24PL322080NS4T1DK6 від 23.12.2024 року; декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № HAINAN20241010/1 від 10.10.2024 року; прейскурант (прайс-лист) виробника товару № HST-FT20240903/1 від 03.09.2024 року (з перекладом); висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 26/12/2024/02 від 26.12.2024 року; розрахунок ціни (калькуляція) № HAINAN20241010/1 від 10.10.2024 року (з перекладом); доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 15.10.2024 року; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів№ HST20240724 від 24.07.2024 року; видаткова накладна № HAINAN20241010/1 від 10.10.2024 року (з перекладом); відвантажувальна специфікація № HAINAN20241010/1 від 10.10.2024 року (з перекладом); комерційна пропозиція №HAINAN240705 від 05.07.2024 року (з перекладом); лист №1224/19-1 від 19.12.2024 року з інформацією від ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД, що страховка не здійснювалася; лист №1224/19-2 від 19.12.2024 року з інформацією від ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД, що вантаж не підлягає процедурі ліцензування під час імпорту; лист №HAINAN20241010/1-1 від 10.10.2024 року з інформацією від продавця, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); лист №HAINAN20241010/1-2 від 10.10.2024 року з інформацією від продавця, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); лист №HAINAN20241010/1-3 від 10.10.2024 року з інформацією від продавця, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); лист №HAINAN20241010/1-4 від 10.10.2024 року з інформацією від продавця, що ніяких платежів від третіх осіб не було отримано (з перекладом); лист №HAINAN20241010/1-5 від 10.10.2024 року з інформацією від продавця, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); лист №HST-FT від 26.07.2024 року з інформацією від продавця щодо печаток (з перекладом); якісний опис №HAINAN20241010/1 від 10.10.2024 року (з перекладом).

30.12.2024 року відповідачем направлено повідомлення Позивачу № 807019 , в якому зазначено: На виконання вимог частини 3 статті 53 МКУ від 13 березня 2012 року № 4495 VІ (зі змінами та доповненнями), в зв`язку з відсутністю всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів необхідне подання додаткових документів, що підтверджують митну вартість товару №1: - транспортні (перевізні) документи, які підтверджують вартість навантаження-розвантаження товару в порту призначення та витрати на оформлення Т1; - виписку з бухгалтерської документації (прибуткові та видаткові документи на попередні поставки); - копію митної декларації країни відправлення Китай.

30.12.2024 позивачем надано наступні відповіді на повідомлення відповідача, в яких зазначено:

- у відповіді № 30/12/2024-1 - щодо транспортних (перевізних) документів, які підтверджують вартість навантаження-розвантаження товару в порту призначення та витрат на оформлення Т1 Вказано, що п. 6 ч. 2 ст. 53 МК України містить застереження: транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, на підтвердження митної вартості товару надаються, але виключно в тому випадку, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару.

Відповідно до ст. 3 Контракту №HST20240724 від 24.07.2024 року встановлено, що Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі. У Commercial invoice (рахунку- фактурі) № HAINAN20241010/1 від 10.10.2024 року визначено умову поставки CPT Kharkоv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару надання ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД транспортних (перевізних) документів, які підтверджують вартість навантаження- розвантаження товару в порту призначення та витрат на оформлення Т1 не вимагається.

- у відповіді № 30/12/2024-2 щодо надання виписки з бухгалтерської документації (прибуткових та видаткових документів на попередні поставки) Вказано, що митне оформлення товару здійснюється за митною декларацією № 24UA86U2, до якої відповідачу вже було надано всі необхідні та наявні документи. Натомість, витребування документів, а саме виписки з бухгалтерської документації (прибуткові та видаткові документи на попередні поставки), є незаконним, адже такі документи не мають відношення до митного оформлення за митною декларацією № 24UA86U2.

Щодо виписки з бухгалтерської документації за відповідною поставкою за митною декларацією № 24UA86U2 вказано наступне. Відповідно до п.4 ч. 3 ст. 53 МК України митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як виписку з бухгалтерської документації, та лише у випадку наявності такого документа.

Статтею 5 Контракту №HST20240724 від 24.07.2024 року встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) № HAINAN20241010/1 від 10.10.2024 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення) Товару. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України надання ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД виписки з бухгалтерської документації не вимагається.

- у відповіді № 30/12/2024-3 щодо копії митної декларації країни відправлення Китай вказано, що декларацію № 24PL322080NS4T1DK6 від 23.12.2024 року ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД подано разом із митною декларацією № 24UA86U2 та вже знаходиться у Відповідача.

30.12.2024 відповідачем направлено позивачу повідомлення № 807056 , в якому зазначено: У відповідності до вимог частини 5 статті 55, частини 4 статті 57 Митного кодексу України від 13.03.12 № 4495-VI (зі змінами) проведена консультація між митним органом та декларантом з метою визначення основи митної вартості та обміну інформацією на ідентичні, подібні (аналогічні) товари.

30.12.2024 позивачем надано лист № 30/12 в якому вказано: В межах проведеної консультації по ВМД № 24UA86U2 від 30.12.2024 року вказуємо, що ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД разом із митною декларацією № 24UA86U2 від 30.12.2024 року подано відповідачу усі необхідні та наявні документи, як за основним переліком на підтвердження митної вартості товару за ч. 2 ст. 53 МК України, так і додаткові документи за ч.ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом. Також ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД надано відповіді на повідомлення № 807019 від 30.12.2024 року щодо витребуваних документів та надано усі необхідні та наявні додаткові документи. Наголошено, що спрацювання ризиків АСАУР та наявність в ЄАІС іншої цінової інформації про ідентичні або подібні товари не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. Подані ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД документи є достатніми та такими, що у своїй сукупності підтверджують достовірність наданої інформації, а тому застосуванню підлягає перший метод визначення митної вартості товару.

У зв`язку з тим, що подані документи не спростовували в повній мірі сумнівів митниці щодо дійсності задекларованої найнижчої митної вартості оцінюваних товарів та ненаданням позивачем всіх витребовуваних додаткових документів, відповідачем прийнято рішення про неможливість визначення митної вартості за першим методом (за ціною угоди), та прийнято рішення про коригування митної вартості оцінюваних товарів №UA102000/2024/000084/2 від 30.12.2024 року та картку відмови № UA102020/2024/000140 від 30.12.2024.

Також, 19 серпня 2024 року позивачем подано до відповідача електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 24UA93U8 для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, яка становить 26 074,41 доларів США, разом із декларацією було подано наступні документи: пакувальний лист (Packing list) № RTF/FRZ240614 від 14.06.2024 року; рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) № RTF/FRZ240614 від 14.06.2024 року; коносамент (Bill of lading) № UTRUST24061016 від 20.06.2024 року; автотранспортна накладна (Road consignment note) № 5370 від 13.08.2024 року; декларація (Dispatch note model T1) № 24ROCT1900M25260L4 від 13.08.2024 року; декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № RTF/FRZ240614 від 14.06.2024 року; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-35/08-2024 від 15.08.2024 року; розрахунок ціни (калькуляція) № RTF/FRZ240614 від 14.06.2024 року (з перекладом); зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № RTF20230221 від 21.02.2023 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 13.04.2023 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 13.06.2023 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 20.06.2024 року; договір про надання послуг по декларуванню товарів № 11/01-22/1 від 11.01.2022 року; видаткова накладна № RTF/FRZ240614 від 14.06.2024 року (з перекладом); відвантажувальна специфікація № RTF/FRZ240614 від 14.06.2024 року (з перекладом); комерційна пропозиція №RAJHANS20230214 від 14.02.2023 року (з перекладом); лист №0824/08-1 від 08.08.2024 року з інформацією від ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД, що страховка не здійснювалася; лист №0824/08-2 від 08.08.2024 року з інформацією від ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД, що вантаж не підлягає процедурі ліцензування під час імпорту; лист №RTF/FRZ240614/1 від 14.06.2024 року з інформацією від продавця, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); лист №RTF/FRZ240614/2 від 14.06.2024 року з інформацією від продавця, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); лист №RTF/FRZ240614/3 від 14.06.2024 року з інформацією від продавця, що ніяких платежів від третіх осіб не було отримано (з перекладом); лист №RTF/FRZ240614/4 від 14.06.2024 року з інформацією від продавця, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); лист №RTF/FRZ240614/5 від 14.06.2024 року з інформацією від продавця, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); прейскурант (прайс-лист) №RAJHANS20240422/01 від 22.04.2024 року (з перекладом); якісний опис №RTF/FRZ240614 від 14.06.2024 року (з перекладом).

19 серпня 2024 року відповідачем направлено позивачу повідомлення № 796079, в якому зазначалося, що На виконання вимог частини 3 статті 53 МКУ від 13 березня 2012 року № 4495 VІ (зі змінами та доповненнями), в зв`язку з відсутністю всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів необхідне подання додаткових документів, що підтверджують митну вартість товарів - транспортні (перевізні) документи, які підтверджують вартість навантаження-розвантаження товару в порту призначення; - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс- листи) виробника товару; - виписку з бухгалтерської документації (прибуткові та видаткові документи на попередні поставки); - копію митної декларації країни відправлення.

Позивачем 19.08.2024 надано наступні відповіді на повідомлення відповідача, в яких зазначив: у відповіді № 19/08/2024-1 - щодо транспортних (перевізних) документів, які підтверджують вартість навантаження-розвантаження товару в порту призначення Пункт 6 ч. 2 ст. 53 МК України містить застереження: транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, на підтвердження митної вартості товару надаються, але виключно в тому випадку, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару.

Відповідно до п. 3.1. ст. 3 Контракту № RTF20230221 від 21.02.2023 року встановлено, що продавець зобов`язується доставити Товар Покупцю на умовах поставки Інкотермс 2020, які зазначені в інвойсі. У Commercial invoice (рахунку-фактурі) № RTF/FRZ240614 від 14.06.2024 року визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine.

Згідно з правилами Інкотермс 2020: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару надання ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД транспортних (перевізних) документів, які підтверджують вартість навантаження-розвантаження товару в порту призначення не вимагається.

- у відповіді № 19/08/2024-2 щодо каталогів, специфікацій, прейскурантів (прайс- листів) виробника товару Вказано, що прайс-лист №RAJHANS20240422/01 від 22.04.2024 року ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД подано разом із митною декларацією № 24UA93U8 та вже знаходиться у відповідача. (- у відповіді № 19/08/2024-3 щодо надання виписки з бухгалтерської документації (прибуткові та видаткові документи на попередні поставки) Вказано, що митне оформлення товару здійснюється за митною декларацією № 24UA93U8, до якої відповідачу вже було надано всі необхідні та наявні документи. Натомість, витребування документів, а саме виписки з бухгалтерської документації за попередні поставки (прибуткові та видаткові документи на попередні поставки), є незаконним, адже такі документи не мають відношення до митного оформлення за митною декларацією № 24UA93U8.

Щодо виписки з бухгалтерської документації за відповідною поставкою за митною декларацією № 24UA93U8 вказано наступне. Відповідно до п.4 ч. 3 ст. 53 МК України митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як виписку з бухгалтерської документації, та лише у випадку наявності такого документа.

Пунктом 5.1. статті 5 Контракту № RTF20230221 від 21.02.2023 року встановлено, що Покупець повинен здійснити платіж протягом 60 календарних днів з моменту поставки Товару або якщо інвойсом визначена передоплата, то протягом 90 днів від дати виставлення інвойсу. Рахунком-фактурою (інвойсом) № RTF/FRZ240614 від 14.06.2024 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом 60 календарних днів з моменту поставки (митного оформлення) Товару. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України надання ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД виписки з бухгалтерської документації не вимагається. (копія відповіді надається у додатках);

- у відповіді № 19/08/2024-4 щодо копії митної декларації країни відправлення вказано, що декларацію № MRN24ROCT1900M25260L4 від 13.08.2024 року ТОВ ФРІЗОН ТРЕД подано разом із митною декларацією № 24UA93U8 та вже знаходиться у відповідача.

19.08.2024 відповідачем направлено позивачу повідомлення № 796109 (копія повідомлення надається у додатках), в якому зазначено: Відповідно до ч. 5 ст. 55 та ч. 4 ст. 57 МКУ проведена консультація з декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна у митного органу, визначення основи вартості та обміну наявною інформацією по товару.

Позивачем надано лист № 19/08 від 19.08.2024 в якому вказано: В межах проведеної консультації по ВМД № 24UA93U8 від 19.08.2024 року вказуємо, що ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД разом із митною декларацією № 24UA93U8 від 19.08.2024 року подано відповідачу усі необхідні та наявні документи, як за основним переліком на підтвердження митної вартості товару за ч. 2 ст. 53 МК України, так і додаткові документи за ч.ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом. Також ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД надано відповіді на повідомлення № 796079 від 19.08.2024 року щодо витребуваних документів та надано усі необхідні та наявні додаткові документи. Наголошено, що спрацювання ризиків АСАУР та наявність в ЄАІС іншої цінової інформації про ідентичні або подібні товари не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. Подані ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД документи є достатніми та такими, що у своїй сукупності підтверджують достовірність наданої інформації, а тому застосуванню підлягає перший метод визначення митної вартості товару. (копія відповіді надається у додатках).

У зв`язку з тим, що подані документи не спростовували в повній мірі сумнівів митниці щодо дійсності задекларованої найнижчої митної вартості оцінюваних товарів та ненаданням позивачем всіх витребовуваних додаткових документів, відповідачем прийнято рішення про неможливість визначення митної вартості за першим методом (за ціною угоди), та прийнято рішення про коригування митної вартості оцінюваних товарівUA102000/2024/000056/2 від 19.08.2024 року за другорядним методом (за резервним методом), а також Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA102020/2024/000092 від 19.08.2024 року.

20 серпня 2024 року позивачем подано до відповідача електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 24UA11U0 для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, яка становить 24 563,20 доларів США, разом із декларацією було подано наступні документи: пакувальний лист (Packing list) № RTF/FRZ240605 від 05.06.2024 року; рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) № RTF/FRZ240605 від 05.06.2024 року; коносамент (Bill of lading) № UTRUST24052182 від 12.06.2024 року; автотранспортна накладна (Road consignment note) № 9705 від 13.08.2024 року; декларація (Dispatch note model T1) № 24ROCT1900A25267L5 від 13.08.2024 року; декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № RTF/FRZ240605 від 06.2024 року; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-36/08-2024 від 15.08.2024 року; розрахунок ціни (калькуляція) № RTF/FRZ240605 від 05.06.2024 року (з перекладом); зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № RTF20230221 від 21.02.2023 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 13.04.2023 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 13.06.2023 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 06.12.2023 року; договір про надання послуг по декларуванню товарів № 11/01-22/1 від 11.01.2022 року; видаткова накладна № RTF/FRZ240605 від 05.06.2024 року (з перекладом); відвантажувальна специфікація № RTF/FRZ240605 від 05.06.2024 року (з перекладом); комерційна пропозиція №RAJHANS20230214 від 14.02.2023 року (з перекладом); лист №0824/08-3 від 08.08.2024 року з інформацією від ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД, що страховка не здійснювалася; лист №0824/08-4 від 08.08.2024 року з інформацією від ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД, що вантаж не підлягає процедурі ліцензування під час імпорту; лист №RTF/FRZ240605/1 від 05.06.2024 року з інформацією від продавця, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); лист №RTF/FRZ240605/2 від 05.06.2024 року з інформацією від продавця, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); лист №RTF/FRZ240605/3 від 05.06.2024 року з інформацією від продавця, що ніяких платежів від третіх осіб не було отримано (з перекладом); лист №RTF/FRZ240605/4 від 05.06.2024 року з інформацією від продавця, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); лист №RTF/FRZ240605/5 від 05.06.2024 року з інформацією від продавця, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); прейскурант (прайс-лист) №RAJHANS20240422/02 від 22.04.2024 року (з перекладом); якісний опис №RTF/FRZ240605 від 05.06.2024 року (з перекладом).

Відповідачем направлено позивачу повідомлення № 796151 від 20.08.2024 , в якому зазначалося, що На виконання вимог частини 3 статті 53 МКУ від 13 березня 2012 року № 4495 VІ (зі змінами та доповненнями), в зв`язку з відсутністю всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів необхідне подання додаткових документів, що підтверджують митну вартість товарів - транспортні (перевізні) документи, які підтверджують вартість навантаження-розвантаження товару в порту призначення; - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс- листи) виробника товару; - виписку з бухгалтерської документації (прибуткові та видаткові документи на попередні поставки); - копію митної декларації країни відправлення.

20 серпня 2024 року позивачем надано наступні відповіді на повідомлення Відповідача, в яких зазначив: у відповіді № 20/08/2024-1 - щодо транспортних (перевізних) документів, які підтверджують вартість навантаження-розвантаження товару в порту призначення Пункт 6 ч. 2 ст. 53 МК України містить застереження: транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, на підтвердження митної вартості товару надаються, але виключно в тому випадку, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару.

Відповідно до п. 3.1. ст. 3 Контракту № RTF20230221 від 21.02.2023 року встановлено, що продавець зобов`язується доставити Товар Покупцю на умовах поставки Інкотермс 2020, які зазначені в інвойсі. У Commercial invoice (рахунку-фактурі) № RTF/FRZ240605 від 05.06.2024 року визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine.

Згідно з правилами Інкотермс 2020: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару надання ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД транспортних (перевізних) документів, які підтверджують вартість навантаження-розвантаження товару в порту призначення не вимагається;

- у відповіді № 20/08/2024-2 щодо каталогів, специфікацій, прейскурантів (прайс- листів) виробника товару Вказано, що прайс-лист №RAJHANS20240422/02 від 22.04.2024 року ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД подано разом із митною декларацією № 24UA11U0 та вже знаходиться у Відповідача;

- у відповіді № 20/08/2024-3 щодо надання виписки з бухгалтерської документації (прибуткові та видаткові документи на попередні поставки) вказано, що митне оформлення товару здійснюється за митною декларацією № 24UA11U0, до якої відповідачу вже було надано всі необхідні та наявні документи. Натомість, витребування документів, а саме виписки з бухгалтерської документації за попередні поставки (прибуткові та видаткові документи на попередні поставки), є незаконним, адже такі документи не мають відношення до митного оформлення за митною декларацією № 24UA11U0.

Щодо виписки з бухгалтерської документації за відповідною поставкою за митною декларацією № 24UA11U0 вказано наступне. Відповідно до п.4 ч. 3 ст. 53 МК України митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як виписку з бухгалтерської документації, та лише у випадку наявності такого документа.

Пунктом 5.1. статті 5 Контракту № RTF20230221 від 21.02.2023 року встановлено, що Покупець повинен здійснити платіж протягом 60 календарних днів з моменту поставки Товару або якщо інвойсом визначена передоплата, то протягом 90 днів від дати виставлення інвойсу. Рахунком-фактурою (інвойсом) № RTF/FRZ240605 від 05.06.2024 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом 60 календарних днів з моменту поставки (митного оформлення) Товару. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України надання ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД виписки з бухгалтерської документації не вимагається.

- у відповіді № 20/08/2024-4 щодо копії митної декларації країни відправлення вказано, що декларацію № MRN24ROCT1900A25267L5 від 13.08.2024 року ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД подано разом із митною декларацією № 24UA11U0 та вже знаходиться у відповідача.

20 серпня 2024 року відповідачем направлено позивачу повідомлення № 796164, в якому зазначено: Відповідно до ч. 5 ст. 55 та ч. 4 ст. 57 МКУ проведена консультація з декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна у митного органу, визначення основи вартості та обміну наявною інформацією по товару.

Позивачем надано лист № 20/08 від 20.08.2024 в якому вказано: В межах проведеної консультації по ВМД № 24UA11U0 від 20.08.2024 року вказуємо, що ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД разом із митною декларацією № 24UA11U0 від 20.08.2024 року подано Відповідачу усі необхідні та наявні документи, як за основним переліком на підтвердження митної вартості товару за ч. 2 ст. 53 МК України, так і додаткові документи за ч.ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом. Також ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД надано відповіді на повідомлення № 796151 від 20.08.2024 року щодо витребуваних документів та надано усі необхідні та наявні додаткові документи. Наголошено, що спрацювання ризиків АСАУР та наявність в ЄАІС іншої цінової інформації про ідентичні або подібні товари не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. Подані ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД документи є достатніми та такими, що у своїй сукупності підтверджують достовірність наданої інформації, а тому застосуванню підлягає перший метод визначення митної вартості товару.

У зв`язку з тим, що подані документи не спростовували в повній мірі сумнівів митниці щодо дійсності задекларованої найнижчої митної вартості оцінюваних товарів та ненаданням позивачем всіх витребовуваних додаткових документів, відповідачем прийнято рішення про неможливість визначення митної вартості за першим методом (за ціною угоди), та прийнято рішення про коригування митної вартості оцінюваних товарів рішення про коригування митної вартості товарів №UA102000/2024/000083/2 від 30.12.2024 року та картку відмови № UA102020/2024/000139 від 30.12.2024 року.

Не погоджуючись з вищевказаним рішенням про коригування митної вартості товарів та карткою відмови, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Задовольняючи позовні вимоги , суд першої інстанції виходив з того , що зазначені митницею розбіжності та недоліки документів на підтвердження митної вартості товару у своїй сукупності не можуть свідчити про неможливість застосування методу визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, внаслідок помилкового тлумачення відповідачем норм митного законодавства та неуважного вивчення документів, зокрема, щодо зазначення умов оплати товару, умов його поставки, деталей заповнення обов`язкових документів в частині зазначення номеру контейнера, тощо, що призвело до надмірного формалізму та прийняття необґрунтованих рішень. Суд першої інстанції дійшов висновку , що митницею протиправно прийнято рішення про неможливість визначення митної вартості за першим методом (за ціною угоди) та рішення про коригування митної вартості оцінюваного товару за другорядним (резервним) методом визначення митної вартості, що свідчить про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог , виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч. 1 ст. 246 Митного кодексу України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч. 1 ст. 248 Митного кодексу України, митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (ч. 1 ст. 257 Митного кодексу України).

Статтею 264 Митного кодексу України встановлено, що відмова органу доходів і зборів у прийнятті митної декларації повинна бути вмотивованою, а про причини відмови має бути письмово повідомлено декларанта; орган доходів і зборів відмовляє у прийнятті митної декларації виключно з таких підстав: митна декларація не містить усіх відомостей або подана без документів, передбачених статтею 335 цього Кодексу; електронна митна декларація не містить встановлених законодавством обов`язкових реквізитів; митну декларацію подано з порушенням інших вимог, встановлених цим Кодексом; у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно із ч. 3 ст. 318 Митного кодексу України, митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до частини 1 ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини 1 ст. 50 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно з частиною 2 ст. 52 глави 8 МК України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до ч. 1 ст. 53 глави 8 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частина 2 ст. 53 МК України визначає, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч.3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прас - листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до частини 2 статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина 3 ст. 54 МК України).

Пунктом 2 частини 4 ст. 54 МК України передбачено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана.

Відповідно до ч. 6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту визначені ст. 57 МК України. Згідно даної статті такими методами є: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 2-3 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Згідно з ч.ч. 4-5 ст. 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно з ч. 10 ст. 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Відповідно до ч.ч. 2-7 ст. 59 МК України при застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята митним органом вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник.

Незначні зовнішні відмінності не можуть бути підставою для відмови у розгляді товарів як ідентичних, якщо в цілому такі товари відповідають вимогам частини другої цієї статті.

Ціна договору щодо ідентичних товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості та на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.

У разі відсутності такого продажу використовується вартість операції з ідентичними товарами, що продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена.

У разі якщо кошти та витрати, зазначені в пунктах 5 7 частини десятої статті 58 цього Кодексу, включаються у вартість операції, здійснюється коригування для врахування значної різниці в таких коштах і витратах між оцінюваними товарами та відповідними ідентичними товарами, що зумовлено різницею у відстанях і способах транспортування.

У разі якщо для цілей застосування цього методу виявляється більш як одна вартість договору щодо ідентичних товарів, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша така вартість.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать Законам України і є сумісними з відповідними приписами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Аналіз вищевказаних норм законодавства вказує, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості, митний орган зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 Митного Кодексу України.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Єдиними підставами, які надають контролюючому органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів, що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, а саме, у випадку якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

Відповідно до п.п. 3.16, 3.17 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур встановлено стандартне правило, що на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства. У випадках, коли окремі підтверджуючі документи не можуть бути представлені разом з декларацією на товари з причин, які визнані митною службою обґрунтованими, вона дозволяє подачу таких документів протягом визначеного періоду часу.

Разом з тим, витребовувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Крім того, в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування митний орган поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 р. № 598).

Тобто, вимоги вказаних статей зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів. Крім того, згідно Правил, митний орган повинен зазначити докладну інформацію та джерела, які використовувались ним при коригуванні митної вартості за резервним методом.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постанові Верховного Суду від 17.01.2022 р. у справі № 520/2000/19.

Також, суд апеляційної інстанції зазначає, що у випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Митного кодексу України) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що митний орган не надав доказів на підтвердження тієї обставини, що позивачем у деклараціях митної вартості зазначено не всі складові числового значення митної вартості, неправильно здійснено розрахунок, внесено недостовірні або неточні відомості, або у наданих документах містяться розбіжності, ознаки підробки або не всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості задекларованих товарів.

Сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.

Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за резервним методами.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладені в постанові Верховного Суду від 05.05.2022 р. у справі № 2040/6019/18, від 20.06.2023 р. у справі № 1.380.2019.006247.

Колегія суддів зазначає, що основними документами, які підтверджують митну вартість товару, є зовнішньоекономічний договір (контракт), рахунок-фактура (інвойс), якщо рахунок сплачено, то банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару. Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України (ст. 53) заборонено.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 05 березня 2019 року по справі № 815/5791/17.

Так, з матеріалів справи вбачається, що для митного оформлення позивачем були надані посадовим особам відповідача документи, які відображені вище.

При декларуванні товарів позивач визначив їх митну вартість виходячи саме з умов Контракту.

Також, матеріали справи свідчать , що позивач на отриманий запит митниці направив лист з інформацією та поясненнями стосовно запитаної інформації та поставки товару.

У ході судового розгляду судом апеляційної інстанції встановлено, що рішення митного органу про коригування митної вартості прийняті з огляду на невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, не надано всіх витребуваних додаткових документів.

Отже, надаючи оцінку підставам, що покладені в основу оскаржуваного рішення, колегія суддів зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається , що 24 липня 2024 року між Товариством з обмеженою відповідальністю ФРІЗОН ТРЕЙД (Покупець) (далі Позивач/ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД) та HAINAN SHENGJIA TECHNOLOGY CO LTD (Продавець) укладено контракт №HST20240724.

15.10.2024 року та 09.11.2024 року між ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД та HAINAN SHENGJIA TECHNOLOGY CO LTD укладено Додаткові угоди № б/н до Контракту, якими доповнено статтю 3 Контракту.

Статтею 1 Контракту визначено, що за цим договором Постачальник зобов`язується поставити Покупцеві товари в асортименті (далі Товар).

Відповідно до абз. 2 ст. 2 Контракту встановлено з, що агальна кількість і асортимент Товару, що поставляється, складається з партій, кількість яких визначається в комерційному рахунку на кожну поставку.

Згідно зі ст. 3 Контракту поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі.

Статтею 4 Контракту визначено, що ціна за одиницю Товару узгоджується і встановлюється в інвойсі на кожну окрему партію Товару до цього договору. Загальна сума договору визначається загальною кількістю поставленого товару за Договором. Валюта контракту і платежів - долар США.

У відповідності до абз. 2 ст. 5 Контракту сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця.

Згідно з правилами Інкотермс 2020: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару надання ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД транспортних (перевізних) документів, які підтверджують вартість навантаження-розвантаження товару в порту призначення не вимагається.

Також, колегія суддів звертає увагу , що названим (кінцевим) пунктом призначення відповідно до інвойсів №HAINAN20241101/2 від 01.11.2024 року, № HAINAN20241010/1 від 10.10.2024 року у відповідності до ст. 3 Контракту є держава Україна, тому витрати на транспортування/пов`язані з транспортуванням включено на всьому маршруті транспортування саме до названого місця призначення України.

Тобто, за умовами поставки CPT Kharkiv, Ukraine витрати на транспортування товару до названого місця призначення, а також навантаження, вивантаження та обробку оцінюваного товару, пов`язані з його транспортуванням до місця призначення (Україна) покладаються на продавця та вже включені в ціну товару, а отже відповідно до п. 6 ч. 10 ст. 58 МК України додавати такі витрати не потрібно, оскільки вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи вже включені в ціну товару , що підтверджено Контрактом, калькуляціями собівартості товару № HAINAN20241101/2 від 01.11.2024 року, №HAINAN20241010/1 від 10.10.2024 року; листами продавця №HAINAN20241101/2-1 від 01.11.2024 року, №HAINAN20241010/1-1 від 10.10.2024 року; інвойсами № HAINAN20241101/2 від 01.11.2024 року, № HAINAN20241010/1 від 10.10.2024. які надані до митного органу.

Крім того , у вказаних листах продавець прямо зазначив, що у відношенні товару відвантаженого по інвойсу № HAINAN20241101/2 від 01.11.2024 року/ №HAINAN20241010/1 від 10.10.2024 року вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару.

Автотранспортні накладні (CMR) № 8380 від 23.12.2024 року, № 2819 від 23.12.2024 року міститься пряме посилання на інвойс № HAINAN20241101/2 від 01.11.2024 року/№ HAINAN20241010/1 від 10.10.2024 року, в яких визначено умову поставки CPT Kharkоv, Ukraine та містять всі відомості щодо обставин відправлення та переміщення партії товару, а саме: - місцем навантаження товару є Польща; - місцем розвантаження є Україна, що узгоджується з умовами ст. 3 Контракту та інвойсами №HAINAN20241101/2 від 01.11.2024 року, № HAINAN20241010/1 від 10.10.2024 року.

Тобто, місто Гданськ було транзитним/проміжним пунктом розвантаження товару, після якого товар надійшов вже до названого (кінцевого) місця призначення в Україну, що відповідає умовам поставки CPT Харків, Україна.

Дані CMR № 8380 від 23.12.2024 року, № 2819 від 23.12.2024 року кореспондуються з усіма іншими наданими документами на підтвердження включення витрат за п.п. 5, 6 ч. 10 ст. 58 МКУ у ціну товару до кінцевого місця призначення України.

Отже, твердження відповідача про те, що документальне підтвердження щодо витрат на транспортування відсутнє, є необґрунтованим та спростованим, адже вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи вже включені в ціну товару.

Відтак умовами поставки CPT саме на постачальника покладається обов`язок оплатити всі витрати на транспортування товару, а тому додавати такі витрати під час визначення митної вартості не потрібно.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові ВС від 17.01.2023 року у справі № 0440/5532/18: "Якщо поставка імпортованих платником товарів... охоплює вартість завантаження та навантаження товару у постачальника і вартість пакування та маркування, то сторони контракту мають право встановити, що вартість упаковки та маркування входить до вартості товару, якщо інше не обумовлено в специфікаціях. Згідно з умовами зовнішньоекономічного контракту така ціна товару включає вартість пакування, у зв`язку з чим, згідно з положеннями підпункту «в» пункту 1 частини десятої статті 58 Митного кодексу України, під час визначення митної вартості ці витрати не додаються до ціни, що фактично сплачена за товар. "

Незважаючи на те, що експортні декларації не є документами, що підтверджують митну вартість згідно ч. 2 ст. 53 МК України, та не є документами, що підтверджують умову поставки та вартість товару, декларації на підтвердження факту експорту товарів № 24PL322080NS4T50K7 від 23.12.2024 року, № 24PL322080NS4T1DK6 від 23.12.2024 року були подані одночасно з Митними деклараціями.

Щодо зауважень митниці про відсутність банківських платіжних документів, колегія суддів зазначає .

Відповідно до абз. 2 ст. 5 Контракту сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця.

Рахунком-фактурою (інвойсом) № HAINAN20241101/2 від 01.11.2024 року, №HAINAN20241010/1 від 10.10.2024 року передоплату не визначено. Тобто сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена.

Наведене не спростовано апелянтом.

Частиною 4 ст. 53 Митного кодексу України передбачено надання наведених документів за їх наявності, відтак, така підстава для прийняття спірного рішення є неприйнятною.

Такі аргументи позову у відзиві відповідачем не спростовано.

Щодо копії митної декларації країни відправлення, колегія суддів зазначає , що з урахуванням приписів ч.3 ст.53 МК України копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, що подається (за наявності) декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів, і має бути оформлена відповідно до чинного законодавства країни відправлення й, до того ж, не впливає на митну вартість як таку.

Такий документ може бути поданий для митного оформлення, але лише в якості додаткового, у тому випадку, якщо виникає необхідність в уточненні показників основних документів.

Наведені висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, сформованою у постанові від 20 вересня 2023 року у справі №815/6805/17.

Отже, декларація країни відправлення не є обов`язковим для надання документом відповідно до ч.2 ст. 53 МК України при визначенні митної вартості товару та не є документом, який підтверджує митну вартість товарів.

При цьому , з огляду на наведені вище тлумачення терміну CPT вважає аргументованою позицію позивача про те, що вартість витрат на оформлення декларації Т1 включено до ціни товару, враховуючи умови поставки CPT, а тому додавати такі витрати під час визначення митної вартості не потрібно.

Щодо доводів митного органу про відсутності відтисків печаток та інформації у коносаментах колегія суддів зазначає, що у коносаментах № UTRUST24101765 від 09.11.2024 року, №UTRUST24100301 від 15.10.2024 року містяться усі необхідні реквізити, відсутність відтисків печаток на коносаментах жодним чином не впливає на числові значення складових митної вартості товару.

Суд зазначає, що відсутність будь-яких печаток на поданих позивачем коносаментах пояснюється написами, зробленими на коносаментах № UTRUST24101765 від 09.11.2024 року, № UTRUST24100301 від 15.10.2024 року, а саме: TELEX RELEASE та COPY.

Телекс реліз (TELEX RELEASE) - це просте повідомлення, яке відправляється судноплавною лінією або її агентом в порту навантаження в їх офіс в порту вивантаження, інформуючи тим самим про те, що вантажовідправник або експортер здав один або всі оригінали коносамента, які були видані лінією в порту відвантаження. Після цієї процедури і оплати стандартних лінійних зборів вантаж може бути виданий вказаним у коносаменті вантажоотримувачу без пред`явлення оригіналів коносамента.

Тобто додані до Митних декларацій коносаменти № UTRUST24101765 від 09.11.2024 року, № UTRUST24100301 від 15.10.2024 року є копіями та, відповідно, не можуть мати будь-яких оригінальних відтисків печаток на них, чи підписів, оскільки виготовлювались як копії.

Щодо посилання відповідача на відсутність у коносаментах № UTRUST24101765 від 09.11.2024 року, №UTRUST24100301 від 15.10.2024 року будь-яких відміток про перетин кордону суд зазначає, що коносаменти не є документами, які підтверджують митну вартість товару за ч.2 ст.53 МК України. Витрати на транспортування вже включені у вартість товару на умовах поставки CPT, що підтверджується матеріалами справи.

Колегія суддів звертає увагу на висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 10.12.2020 року у справі № 804/1313/16 , згідно яких лінійний коносамент призначений для агентів (агента відправника та агента-експедитора в порту перевантаження товару). Отримувачу вантажу такий лінійний коносамент не надається. Натомість, для отримувача вантажу видається домашній коносамент, тобто той коносамент, який він отримує від експедитора разом з вантажем, та у подальшому пред`являє до митного органу для попереднього митного очищення товару.

Також, колегія суддів враховує правовий висновок Верховного Суду, викладений в постанові від 08 серпня 2023 року у справі №810/692/17, за яким формальні неточності у поданому документі не можуть слугувати підставою для коригування вартості товару в разі, якщо інші документи в сукупності підтверджують задекларовану позивачем митну вартість.

Так само колегія суддів вважає неприйнятним посилання митного органу як на підставу для коригування, заявленої позивачем митної вартості товару на те, що у наданому висновку експерта останній використовує дані сайтів з тканинами, які неможливо ідентифікувати з оцінюваними, так як невідомі характеристики наданих до звіту цінових пропозицій на тканини, звіт не дає можливості впевнитись у достовірності, об`єктивності наведеної інформації та здійснити його перевірку у відповідності до положень ч. 21 ст. 58 МК України.

Так, відповідно до п 8 ч. 3 ст. 53 МК України митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи, як висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини, та лише у випадку наявності такого документа.

Колегія суддів зауважує, що висновки експерта не є первинними документами, які підтверджують вартість імпортовано товару, оскільки не є обов`язковими документами в розумінні Митного кодексу України (частина друга статті 53), які підтверджують митну вартість товару. Такі висновки експерта носять консультаційний характер і не підлягають перевірці митним органом.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі №825/1093/16.

Також слід зазначити, що висновки експерта є результатом практичної діяльності фахівця оцінювача щодо визначення вартості об`єкта оцінювання, в зв`язку з чим він не може містити інформацію про ціноутворення, адже вказані дії знаходяться поза межами професійної діяльності фахівця оцінювача та здійснюються кожним суб`єктом господарювання на власний розсуд.

З матеріалів справи вбачається , що висновки експерта № 25/12/2024/03 від 25.12.2024 року, №26/12/2024/02 від 26.12.2024 року, підготовлені СОД РТВП «Гранід» у формі ТОВ, подані ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» разом із Митними деклараціями.

Щодо комерційних документів матеріали справи свідчать , що подані разом з Митними деклараціями інвойси № HAINAN20241101/2 від 01.11.2024 року, № HAINAN20241010/1 від 10.10.2024 року містять достатню інформацію про товар, що є предметом поставки в межах укладеного між сторонами Контракту, а саме, найменування, кількість та вартість.

Також, разом з Митними деклараціями Позивачем Відповідачу подавались відвантажувальні специфікації № HAINAN20241101/2 від 01.11.2024 року, № HAINAN20241010/1 від 10.10.2024 року, які містять відомості про виробника товару, що поставляється за відповідним інвойсом, пакування товару, а також про торгову (торгівельну) марку.

Разом з Митними деклараціями Позивачем Відповідачу подавались якісні описи №HAINAN20241101/2 від 01.11.2024 року, №HAINAN20241010/1 від 10.10.2024 року, які містять вичерпну інформацію про конкретні товари.

Загальновідомим є визначення моделі товару як спільної групи товарів. Одна модель може містити в собі один або більше товарів. Окрім того, зазначення інформації щодо моделі товару не є обов`язковою. Наявність або відсутність інформації про модель товару ніяким чином не впливає на митну вартість товару.

У відвантажувальній специфікації № HAINAN20241101/2 від 01.11.2024 року вказано торгову марку «MIXXUS PREMIUM». У відвантажувальній специфікації №HAINAN20241010/1 від 10.10.2024 року вказано торгову марку «MIXXUS».

Наведене не спростовується митним органом.

Щодо відсутності експортної митної декларації (митна декларація країни відправлення (походження).

Відповідно до ч.3 ст.57 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 7) копію митної декларації країни відправлення;

З вищенаведеного вбачається, копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, що подається (за наявності) декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів, і має бути оформлена відповідно до чинного законодавства країни.

Вказані висновки відповідають правовій позиції, викладеній у постановах Верховного Суду від 06.02.2020 у справі № 520/10709/18, від 31.03.2020 у справі № 160/7049/19, від 25.11.2020 у справі № 640/4941/19.

Таким чином, неподання декларантом копії експортної митної декларації не є підставою для невизнання визначеної ним митної вартості, адже ч. 2 ст. 53 МК України такий документ не віднесений до обов`язкових для подання та не впливає на митну вартість.

Крім того , декларації № 24PL322080NS4T50K7 від 23.12.2024 року, № 24PL322080NS4T1DK6 від 23.12.2024 року ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» було подано разом із Митними деклараціями.

В оскаржуваних рішеннях відповідач зазначив, що позивач відмовився від надання документів, що підтверджують складові митної вартості, однак, колегія суддів вважає, що таке твердження відповідача не відповідає дійсності, оскільки в направлених до митниці листах позивач лише повідомив митний орган про відсутність у нього додаткових документів. Таким чином, колегія суддів вважає, що таке повідомлення декларанта митний орган невірно розцінив, як відмову від надання документів, зважаючи на те, що повний пакет документів був наданий митному органу позивачем разом з митними деклараціями.

Відповідно до частини третьої статті 318 МК України митний контроль має передбачати виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Ця норма також відповідає стандартним правилам, встановленим пунктами 3.16 та 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15.02.2011 року № 3018-VI Про внесення змін до Закону України Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.

Крім того, це узгоджується з проголошеними у статті 8 МК України принципами здійснення державної митної справи на засадах законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі, заохочення доброчесності та інших.

Колегія суддів звертає увагу, що за приписами наведених вище правових норм у випадку виникнення обґрунтованих сумнівів митний орган повинен витребувати, а декларант - надавати лише ті докази, які можуть підтвердити або спростувати такі сумніви. Тобто, необхідність подачі додаткових документів має бути обумовлена тим, які факти в аспекті митної вартості товару мав на меті встановити (спростувати) митний орган.

Саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.

Враховуючи, що до митної вартості товару підлягають включенню витрати, понесені декларантом, а не іншими суб`єктами господарювання, вимога митного органу про надання додаткових відомостей у даному випадку є безпідставною.

На підставі аналізу вказаних документів у сукупності з іншими документами, поданими позивачем під час митного оформлення оцінюваного товару, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для прийняття спірних рішень про відмову у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю, з огляду на наявність розбіжностей в документах.

Колегія суддів звертає увагу, що декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, поки протилежне не буде доведено контролюючим органом. Водночас, неподання декларантом документів, перелічених у частині другій статті 53 Митного кодексу України, саме по собі не тягне для нього негативних правових наслідків та не є безумовною підставою для відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та, як наслідок, коригування митної вартості товарів лише з посиланням на те, що таке неподання зумовило неповноту та/або недостовірність відомостей про митну вартість.

Така позиція відповідає правовій позиції Верховного Суду, висловленій, зокрема, у постанові від 08 жовтня 2019 року у справі № 803/776/17.

Тобто, позивачем було надано всі можливі документи, які в повній мірі підтверджують заявлену митну вартість товару.

Що стосується посилання митного органу на те, що наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству, а саме, у митних органів наявна цінова інформація на ідентичний товар, зокрема того ж самого виробника, у схожій кількості, оформлений на таких саме комерційних умовах у максимально наближений час, колегія суддів зазначає, що сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.

При цьому, розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Колегія суддів звертає увагу на те , що витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

В оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товару митний орган також зазначив, що при визначенні (збільшенні) митної вартості товару за основу взято наявну в митниці цінову інформацію, що міститься у базах АСМО Інспектор та ЄАІС Держмитслужби України про товари, митне оформлення яких вже здійснено у максимально наближений до митного оформлення час.

Тобто, основною підставою для коригування показників митної вартості товару, зазначеного в митній декларації, поданій позивачем, став аналіз цінової інформації, яка міститься в базах АСМО Інспектор та ЄАІС Держмитслужби України.

Наявність у митного органу інформації щодо митної вартості товарів згідно митних оформлень аналогічних товарів в базах АСМО Інспектор та ЄАІС Держмитслужби України згідно вказаного в рішенні не свідчить та не може свідчити про факт навмисного заниження вартості товару.

При цьому, посилання у рішенні лише на номер митної декларації, як на джерела цінової інформації, не свідчить про належне обґрунтування відповідачем можливості визначення митної вартості за резервним методом.

У рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митної декларацій, яка була взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваного товару, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Поряд із тим, текст спірного рішення про коригування митної вартості не містить інформації про будь-які характеристики ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, обсяги партій, умов поставки, комерційних умов тощо. Своєю чергою, недоведення ознак подібності товарів та умов імпорту не дозволяє прирівнювати показники митної вартості таких товарів. Посилання у рішенні про коригування митної вартості лише на номер митної декларації як на джерело цінової інформації не свідчить про належне обґрунтування митним органом можливості правоможності щодо митної вартості за резервним методом.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 13.01.2022 року у справі №520/11061/2020.

Таким чином, використані позивачем відомості повністю підтверджені документально, визначені кількісно і достовірні та/або всі складові митної вартості, необхідні для її обчислення, присутні, а інформація в базах АСМО Інспектор та ЄАІС не свідчить та не може свідчити про заниження митної вартості товарів позивачем, що є підставою для відхилення аргументів Відповідача і в цій частині.

Колегія суддів зазначає, що спрацювання ризиків є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах, також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Вищевказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка була висловлена в постанові від 19.02.2019 року по справі № 805/2713/16-а.

У постанові Верховного Суду від 09.11.2022 у справі №815/2162/17 зазначено про те, що доводи митниці щодо оцінки ризиків при перевірці митної вартості товарів Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду оцінює критично з огляду на те, що спрацювання профілів ризиків автоматизованої системи аналізу та управління ризиками та наявність в базах митного органу інформації про те, що ідентичні або подібні товари було розмитнено іншими особами за вищою митною вартістю, не може бути підставою для відмови у прийнятті заявленої декларантом митної вартості за ціною контракту, за відсутності інших законних підстав для витребування додаткових документів, оскільки при здійсненні контролю за коригуванням митної вартості, проведеним митним органом за другорядним методом, митний орган повинен довести, що: відповідний товар за певною митною вартістю був дійсно ввезений до України: що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та скасоване судом.

Таким чином, твердження відповідача щодо непідтвердження декларантом документально відомостей, зазначених в митній декларації, не відповідають дійсності та спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

Отже, митним органом не доведено наявності обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за першим методом, оскільки усі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товарів надано, що, своєю чергою, свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого підприємством товару.

В свою чергу, колегією суддів встановлено та не спростовано відповідачем, що позивачем були подані всі наявні документи, які давали змогу митному органу достовірно та обґрунтовано визначити митну вартість товарів, а також про те, що сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.

Судом апеляційної інстанції з`ясовано, що ціна, вказана платником в митній декларації, об`єктивно підтверджується контрактом і наданим повним пакетом документів, передбачених статтею 53 Митного Кодексу України, та підлягає обчисленню.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом апеляційної інстанції, позивачем надано відповідачу для митного оформлення імпортованого товару документи, передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України. Подані документи ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні числові дані, що піддавалися обчисленню, які підтверджували ціну товарів, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця, тобто підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами частин четвертої, п`ятої статті 58 Митного кодексу України.

Ураховуючи встановлені судом обставини та наведені норми чинного законодавства, колегія суддів дійшла висновку про надання позивачем Митниці належного та достатнього пакету документів на підтвердження повноти і достовірності заявленої митної вартості товару за основним методом, відповідачем не підтверджено належними доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за цей товар, правильність визначення митної вартості позивачем за основним методом відповідачем не спростована, наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена.

Відповідачем не визначено встановлених під час митного оформлення розбіжностей в наданих позивачем документах на підтвердження митної вартості товару.

Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Відповідно, застосування митним органом другорядних методів - за ціною договору щодо ідентичних товарів та резервного методу визначення митної вартості, а також розрахунок скоригованої митної вартості є необґрунтованим.

Згідно із ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Із врахуванням вищевикладених обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржуване рішення митного органу необґрунтоване, у зв`язку з чим підлягає скасуванню, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Доводи апеляційної скарги наведеного не спростовують та не узгоджуються із правовим регулюванням спірних правовідносин, позицію щодо чого неодноразово висловлював Верховний Суд, зокрема й у постановах, згаданих вище.

Фактично доводи апеляційної скарги зводяться виключно до непогодження з оцінкою обставин справи, при цьому порушень норм процесуального права, які б вплинули або змінили цю оцінку, відповідачами не зазначено. Відповідачем наводяться доводи, аналогічні тим, які містяться у відзиві на позовну заву та були предметом розгляду судом першої інстанції інстанцій та спростовані ним.

Щодо здійсненого судом першої інстанції розподілу судових витрат апеляційна скарга жодних доводів незгоди не містить.

Доводи апеляційної скарги є безпідставними , не впливають на правомірність висновків суду, оскільки в апеляційній скарзі зазначено лише те, що постанова суду першої інстанції є незаконною, підлягає скасуванню у зв`язку із ненаданням судом належної правової оцінки обставинам справи та невірним застосуванням норм матеріального та процесуального права, зміст апеляційної скарги , який повністю дублює заперечення на позов, подані до суду першої інстанції , містить виключно суб`єктивне бачення апелянта обставин справи, які розглянуто судом першої інстанції та надано належну правову оцінку, апелянтом у скарзі абсолютно не зазначено в чому ж конкретно виявилося ненадання судом першої інстанції належної правової оцінки обставинам справи, тобто які з них випали з поля зору суду, а які було досліджено невірно, а також не зазначено того, які ж висновки, натомість, повинні були б бути зроблені судом та не обґрунтовано в чому полягає невірність застосування судом норм матеріального права, які саме норми та яким чином було порушено чи неправильно застосовано та яких процесуальних норм адміністративного судочинства не було дотримано судом під час розгляду даної адміністративної справи, а також не зазначено які з поданих доказів суд дослідив неправильно або неповно, а відповідно і підстави для скасування постанови суду першої інстанції відсутні.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Зважаючи на результати апеляційного перегляду оскарженого судового рішення та положення статті 139 КАС України, у справі відсутні підстави для зміни розподілу судових витрат зі сплати судового збору.

Враховуючи те, що справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження, рішення суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України, відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.05.2025 по справі № 520/4391/25 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) І.С. Чалий І.М. Ральченко