Справа № 440/3392/23
Суддя: Бегунц А.О.
Дата ухвалення: 2025-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2025 р. Справа № 440/3392/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бегунца А.О.,

Суддів: Русанової В.Б. , Калиновського В.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою заступника керівника Полтавської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 19.09.2023, головуючий суддя І інстанції: М.В. Довгопол, вул. Пушкарівська, 9/26, м. Полтава, 36039, повний текст складено 19.09.23 по справі № 440/3392/23

за позовом керівника Полтавської окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради

до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9

про зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Полтавської окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , в якій просив зобов`язати відповідачів протягом одного місяця з дати набрання рішенням суду законної сили укласти з Департаментом культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради охоронний договір на щойно виявлений об`єкт історії та архітектури місцевого значення - "Дохідний будинок (Будинок Раввіна)" на АДРЕСА_1 , на умовах і в порядку, що визначені постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768.

Позов обґрунтований тим, що рішенням Полтавської міської ради народних депутатів від 24.02.1993 «Про доповнення до переліку пам`ятників історії та архітектури місцевого значення, затвердженого 11 сесією міської Ради народних депутатів» надано статус пам`ятників історії і архітектури місцевого значення спорудам згідно додатку, у тому числі будівлі по вул. Гоголя, буд. 8 у м. Полтаві, а розпорядженням голови Полтавської обласної державної адміністрації від 16.07.2021 № 529 затверджено переліки щойно виявлених об`єктів культурної спадщини Полтавської області, до яких внесено будівлю по АДРЕСА_1 . Однак відповідачами, які є власниками квартир у відповідній будівлі, охоронні договори не укладено, звернень до Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради щодо укладення охоронного договору не надано, чим порушено інтереси держави у сфері охорони культурної спадщини та що може призвести до псування та зміни зовнішнього вигляду пам`ятки, просторової композиції, а також елементів обладнання, упорядження, оздоби та втрати її матеріальної автентичності.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від у справі №440/3392/23 у задоволенні позову керівника Полтавської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про зобов`язання вчинити певні дії - відмовлено.

Не погодившись з вказаним рішенням, заступником керівника Полтавської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради подано апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції вимог процесуального законодавства та неправильне застосування норм матеріального права, просить суд апеляційної інстанції рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 19.09.2023 у справі №440/3392/23 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку стосовно того, що облікова документація та документи, які додаються до охоронного договору, зазначені у п.6 Порядку №1768 є тотожними. Також зазначає, що наявність облікової документації, не є обов`язковою передумовою для процедури укладення охоронного договору.

Крім цього, апелянт не погоджуючись з висновком суду першої інстанції щодо неналежного повідомлення власників об`єкту культурної спадщини про пам`яткоохороний статус будівлі, зазначає що для належного повідомлення, достатньо надіслати рекомендований лист, навіть якщо його не вручено.

Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_1 надали до суду заяви в яких зазначають, що після ухвалення рішення Полтавським окружним адміністративним судом від 19.09.2023 у справі №440/3392/23, вдруге зверталися до Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради з заявами про укладання охоронного договору, однак позивачам повторно відмовлено в укладанні охоронного договору з підстав відсутності повного пакету документів, що підтверджується листами Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради від 05.12.2023.

Відповідно до ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 19.05.2025 прийнято відмову від позову в частині позовних вимог до ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 . Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 19.09.2023 по справі №440/3392/24 в цій частині - визнано нечинним. Провадження у справі №440/3392/24 в частині позовних вимог до ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 - закрито.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права .

Відповідно до ч. 1 ст. 78 КАС України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що рішенням 15 сесії Полтавської міської Ради народних депутатів 21 скликання від 24.02.1993 в розвиток програми відродження м. Полтави, з метою упорядкування умов експлуатації цінної забудови історико-культурної території центральної частини м. Полтави, на підставі затверджених матеріалів історико-архітектурного опорного плану міста, було доповнено перелік пам`ятників історії та архітектури, затверджений 11 сесією міської Ради народних депутатів, та віднесено до категорії пам`ятників історії та архітектури місцевого значення цінні будинки та споруди, у тому числі будівлю за адресою: АДРЕСА_1 /а.с. 36 -37/.

Відповідно до Узгодженого переліку об`єктів культурної спадщини м. Полтава, взятих на облік, розміщеного за посиланням: https://kultura-poltava.gov.ua/db/kulturna-spadchyna/objects_vzyati_na_oblic.pdf, Будинок Раввіна за адресою: вул. Гоголя, 8, у м. Полтаві включено до переліку пам`яток архітектури та містобудування місцевого значення на підставі рішення 15 сесії Полтавської міської Ради народних депутатів 21 скликання від 24.02.1993 «Про доповнення до переліку пам`ятників історії та архітектури місцевого значення, затвердженого одинадцятою сесією міської Ради народних депутатів» (охоронний номер 77ПО).

Розпорядженням голови Полтавської обласної державної адміністрації від 16 липня 2021 року № 529 "Про внесення змін до розпорядження голови облдержадміністрації від 15.10.2020 № 590" /а.с.11-20/ затверджено переліки щойно виявлених об`єктів культурної спадщини Полтавської області, до яких включено Дохідний будинок «Будинок Раввіна» по вул. Гоголя, 8, м. Полтава, як об`єкт історії та архітектури (п. 22.80).

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна /а.с. 23-28/, будівля за адресою: АДРЕСА_1 , включає квартири, які перебувають у приватній власності, зокрема, квартира АДРЕСА_2 у власності ОСОБА_1 ; квартира № 3 у власності ОСОБА_2 ; квартира АДРЕСА_3 у спільній частковій власності ОСОБА_3 (1/3) та ОСОБА_4 (2/3); квартира АДРЕСА_4 у спільній сумісній власності ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ; квартира АДРЕСА_5 у спільній частковій власності ОСОБА_8 (1/2) та ОСОБА_9 (1/2).

Наказом Департаменту культури і туризму Полтавської обласної державної адміністрації "Про укладення охоронних договорів" № 9 від 19 січня 2021 року /а.с. 21/ делеговано структурним підрозділам сфери охорони культурної спадщини міських рад, виконавчих комітетів територіальних громад, повноваження укладати охоронні договори на пам`ятки та щойно виявлені об`єкти культурної спадщини, що розташовані на їх території, в установленому порядку відповідно до чинного законодавства: з власниками (користувачами) або уповноваженими ними органами (особами) незалежно від форм власності на ці об`єкти; з органом охорони культурної спадщини облдержадміністрації (Департаментом культури і туризму облдержадміністрації) у разі, якщо об`єкти безпосередньо перебувають у власності територіальної громади, міста без визначення балансоутримувача пам`яток чи щойно виявлених об`єктів.

Наказом Департаменту культури і туризму Полтавської обласної державної адміністрації від 22 листопада 2021 року №186 "Про укладення охоронних договорів" /а.с. 22/ наказано вважати таким, що втратив чинність, зокрема, наказ Департаменту культури і туризму облдержадміністрації № 9 від 19 січня 2021 року "Про укладення охоронних договорів", та делеговано відповідним структурним підрозділам виконавчих комітетів та рад відповідних сільських, селищних, міських об`єднаних територіальних громад повноваження укладати охоронні договори на пам`ятки та щойно виявлені об`єкти культурної спадщини чи їх частини з власниками або уповноваженими ними органами (особами), незалежно від форм власності на ці об`єкти, в установленому порядку відповідно до чинного законодавства.

На звернення Полтавської окружної прокуратури від 12 жовтня 2022 року №55-114-13658вих-22 /а.с. 33-34/ щодо надання відомостей про щойно виявлені об`єкти культурної спадщини, у тому числі Дохідний будинок (Будинок Раввіна), Департамент культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради листом від 31 жовтня 2022 року № 01-11-01-24/115 /а.с. 35/ повідомив, що Перелік об`єктів культурної спадщини затверджується розпорядженням голови Полтавської ОВА, облікова документація на зазначені щойно виявлені об`єкти культурної спадщини в департаменті відсутня, через відсутність облікової документації звернення власника будівлі щодо укладення охоронного договору з департаментом неможлива, охоронний договір відсутній.

На звернення Полтавської окружної прокуратури від 12 жовтня 2022 року №55-114-13659вих-22 до Полтавської обласної військової адміністрації щодо надання відомостей і копій підтверджуючих документів з питань внесення об`єктів нерухомості, у тому числі Дохідного будинку (Будинку Раввіна) до Переліку об`єктів культурної спадщини та ініціювання питання занесення їх до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, складення облікової документації та укладення охоронних договорів на вказані об`єкти, надходження звернень з наведених питань, повідомлення власників пам`яток історії та архітектури про їх обов`язок укласти охоронні договори та щодо виготовлення облікової документації на вищевказані об`єкти культурної спадщини, виявляння фактів проведення будівельних робіт по вищевказаним об`єктам культурної спадщини /а.с. 29-30/, листом Полтавської обласної військової адміністрації від 18 листопада 2022 року /а.с. 31-32/ повідомлено, що відповідно до розпорядження голови Полтавської обласної державної адміністрації від 16 липня 2021 року № 529 "Про внесення змін до розпорядження голови облдержадміністрації від 15.10.2020 № 590" до Переліку щойно виявлених об`єктів культурної спадщини Полтавської області віднесено, зокрема, Дохідний будинок (Будинок Раввіна) за адресою м. Полтава, вул. Гоголя, 8 об`єкт історії та архітектури. Згідно з Порядком виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 09.06.2021 № 590, використання коштів на замовлення послуг з виготовлення облікової документації не передбачено. Станом на 24 жовтня 2022 року до Департаменту культури і туризму облвійськадміністрації охоронні договори на об`єкти культурної спадщини на погодження не надходили, облікова документація на розгляд не подавалася.

Полтавська окружна прокуратура листами №55-114-15267вих-22 від 11 листопада 2022 року /а.с.46 - 47/ та №55-114-16778вих-22 від 14 грудня 2022 року /а.с. 66/, направленими Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради, просила повідомити власників пам`яток історії та архітектури та уповноважених ними органів рекомендованими листами з повідомленням про вручення щодо необхідності укласти охоронні договори на визначені об`єкти культурної спадщини, зокрема , Дохідний будинок (Будинок Раввіна) по вул. Гоголя, 8, у м. Полтаві, у місячний строк на умовах і в порядку, що визначені постановою Кабінету Міністрів України від 28 грудня 2001 року №1768. У разі відсутності звернень власників будівлі до Департаменту про укладення охоронного договору пропонувала звернутися до суду з позовними заявами про зобов`язання укласти охоронний договір на вказану пам`ятку культурної спадщини.

Департаментом культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради надіслано листи: №01-11-01-24/1303 від 21 листопада 2022 року, адресований ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ( АДРЕСА_6 ) /а.с. 49/, №01-11-01-24/1304 від 21 листопада 2022 року, адресований ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ( АДРЕСА_7 ) /а.с. 51/, №01-11-01-24/1305 від 21 листопада 2022 року, адресований ОСОБА_1 ( АДРЕСА_8 ) /а.с. 53/, №01-11-01-24/1306 від 21 листопада 2022 року, адресований ОСОБА_2 ( АДРЕСА_9 ) /а.с. 55/, №01-11-01-24/1307 від 21 листопада 2022 року, адресований ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ( АДРЕСА_10 ) /а.с. 57/, в яких повідомлено адресатам, що згідно з рішенням п`ятнадцятої сесії Полтавської міської ради народних депутатів двадцять першого скликання від 23 лютого 1993 року будинок за адресою: АДРЕСА_1 є пам`яткою історії та архітектури місцевого значення та з метою збереження пам`яткоохоронного статусу об`єкту культурної спадщини будівля за зазначеною адресою розпорядженням голови Полтавської обласної державної адміністрації від 16 липня 2021 року № 529 взята на облік як щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, за видом історії та архітектури. Зауважено, що всі власники або уповноважені ними органи (особи) об`єктів культурної спадщини чи їх частин повинні виготовити облікову документацію (паспорт, облікову картку, історичну довідку, акт збереження та фотофіксацію) та укласти з Департаментом культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради охоронний договір.

Усі вказані листи, надіслані рекомендованими поштовими відправленнями, повернені без вручення із довідкою установи поштового зв`язку про причини повернення «за закінченням терміну зберігання» /а.с. 68 72/, про що листом Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради №01-11-01-24/67 від 09 січня 2023 року /а.с. 67/ повідомлено Полтавській окружній прокуратурі.

Полтавською окружною прокуратурою направлено Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради повідомлення в порядку частини четвертої статті 23 Закону України Про прокуратуру №55-114-3873вих-22 від 02 березня 2023 року /а.с. 73/ щодо наявності порушення вимог законодавства у сфері охорони культурної спадщини, а саме: не укладення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 з Департаментом культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради охоронного договору на щойно виявлений об`єкт історії та архітектури місцевого значення «Будинок Рабина (Житловий будинок)», який розташований за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 36332630), на умовах і в порядку, що визначені постановою Кабінету Міністрів України від 28 грудня 2001 року №1768.

У повідомленні зазначено, що враховуючи, що Департамент культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради не звернувся до суду з позовом про зобов`язання власників будівлі укласти охоронний договір, Полтавська окружна прокуратура Полтавської області звертається із відповідним позовом до Полтавського окружного адміністративного суду.

За наведених обставин, посилаючись на статтю 23 Закону України "Про прокуратуру", керівник Полтавської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом про зобов`язання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 протягом одного місяця з дати набрання рішенням суду законної сили укласти з Департаментом культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради охоронний договір на щойно виявлений об`єкт історії та архітектури місцевого значення - Дохідний будинок (Будинок Раввіна) на вул. Гоголя, 8 у м. Полтаві, на умовах і в порядку, що визначені постановою Кабінети Міністрів України від 28.12.2001 №1768.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позовні вимоги керівника Полтавської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради є передчасними, необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Колегія суддів частково погоджується з висновком суду першої інстанції, з урахуванням наступного.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частинами 4, 5 ст. 54 Конституції України закріплено, що культурна спадщина охороняється законом. Держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність, вживає заходів для повернення в Україну культурних цінностей народу, які знаходяться за її межами.

Кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки (ст. 66 Конституції України).

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь регулює Закон України від 08 червня 2000 року № 1805-III «Про охорону культурної спадщини» (далі Закон № 1805-III).

Згідно з абзацами 2, 3 преамбули до вищезгаданого Закону об`єкти культурної спадщини, які знаходяться на території України, у межах її територіального моря та прилеглої зони, охороняються державою.

Охорона об`єктів культурної спадщини є одним із пріоритетних завдань органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

У абзацах 3, 22 ст. 1 Закону 1805-III надано визначення таким термінам:

об`єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність;

щойно виявлений об`єкт культурної спадщини - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Переліку об`єктів культурної спадщини відповідно до цього Закону.

Відповідно до п. 17 ч. 1 ст. 6 Закону 1805-III до повноважень органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції належить укладення охоронних договорів на пам`ятки.

До повноважень районних державних адміністрацій, виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини належить укладення охоронних договорів на пам`ятки в межах повноважень, делегованих органом охорони культурної спадщини вищого рівня відповідно до закону (п. 11 ч. 2 ст. 6 Закону 1805-III).

За приписами абзаців 1, 3 ч. 2, ч. 3 ст. 14 Закону 1805-III об`єкт культурної спадщини до вирішення питання про його реєстрацію як пам`ятки вноситься до Переліку об`єктів культурної спадщини і набуває правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, про що відповідний орган охорони культурної спадщини в письмовій формі повідомляє власника цього об`єкта або уповноважений ним орган (особу). Перелік щойно виявлених об`єктів культурної спадщини ведеться органами охорони культурної спадщини та публікується такими органами на своїх офіційних веб-сайтах. Включення об`єкта до такого переліку здійснюється одночасно з набуттям ним статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини.

Порядок обліку об`єктів культурної спадщини визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини видає власнику пам`ятки або уповноваженому ним органу свідоцтво про реєстрацію об`єкта культурної спадщини як пам`ятки.

Наказом Міністерства культури України від 11 березня 2013 року № 158 (у редакції наказу Міністерства культури України від 27 червня 2019 року № 501) затверджено Порядок обліку об`єктів культурної спадщини.

Пункти 8, 9 цього Порядку визначають, що про набуття правового статусу щойно виявленого об`єкта уповноважений орган у десятиденний строк з дня прийняття рішення про занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку надсилає власнику цього об`єкта або уповноваженому(ній) ним органу (особі) відповідне повідомлення рекомендованим листом з описом вкладення та повідомленням про вручення.

Власник об`єкта культурної спадщини або уповноважений(а) ним орган (особа) зобов`язаний вжити заходів щодо укладення охоронного договору у місячний строк з дня отримання повідомлення уповноваженого органу.

Частиною 1 ст. 17 Закону 1805-III встановлено, що пам`ятка, крім пам`ятки археології, може перебувати у державній, комунальній або приватній власності. Суб`єкти права власності на пам`ятку визначаються згідно із законом.

За правилами ст. 23 Закону 1805-III усі власники пам`яток, щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин або уповноважені ними органи (особи) незалежно від форм власності на ці об`єкти зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір.

При передачі пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини у володіння, користування чи управління іншій особі істотною умовою договору про таку передачу є забезпечення особою, якій передається пам`ятка, щойно виявлений об`єкт культурної спадщини чи її (його) частина, збереження пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини відповідно до вимог цього Закону та умов охоронного договору, укладеного власником або уповноваженим ним органом (особою) з відповідним органом охорони культурної спадщини.

Порядок укладання охоронних договорів та їхні типові форми затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відсутність охоронного договору не звільняє особу від обов`язків, що випливають із цього Закону.

Нормами пунктів 1, 2 Порядку укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини передбачено, що охоронний договір встановлює режим використання пам`ятки культурної спадщини (далі - пам`ятка) чи її частини, у тому числі території, на якій вона розташована.

Власник пам`ятки чи її частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.

Важливість забезпечення особливої охорони нерухомих об`єктів культурної спадщини та пріоритетності цього завдання для держави України неодноразово підкреслювались у правозастосовчій практиці Верховного Суду, зокрема у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 вересня 2023 року у справі № 910/8413/21.

У цій постанові Великої Палати Верховного Суду (пункти 117 - 130) наводились мотиви про те, що нерухомі об`єкти культурної спадщини, на відміну від іншого нерухомого майна, мають особливу правову природу. Такі об`єкти мають певні характерні властивості, з огляду на які вони мають цінність не тільки як нерухоме майно («матеріальну» цінність), а набувають історико-культурну цінність («нематеріальну», ідеологічну цінність).

Така «нематеріальна» цінність культурної спадщини не з`являється одразу після побудови нерухомого майна. Вона формується десятиліттями та століттями, оскільки суспільство може лише успадкувати її від попередніх поколінь.

Тому руйнування нерухомого об`єкта культурної спадщини завдає шкоди не лише його власнику або володільцю (які втратять внаслідок цього нерухоме майно), а і суспільству в цілому (оскільки разом із нерухомим майном буде безповоротно втрачено його «нематеріальну» історико-культурну цінність, що формувалась протягом поколінь).

З огляду на це нерухомі об`єкти культурної спадщини потребують особливої охорони, у тому числі - з боку органів державної влади та органів місцевого самоврядування, для яких така охорона є одним із пріоритетних напрямків діяльності.

Верховний суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 12 грудня 2023 року у справі № 380/13557/21 підкреслював, що культурна спадщина перебуває під охороною закону, а держава забезпечує збереження об`єктів, що становлять культурну цінність.

Наголошувалось, що збереження об`єктів культурної спадщини, їх охорона, яка полягає, у тому числі, у запобіганні їх руйнуванню або заподіянню шкоди, зокрема у результаті здійснення несанкціонованої господарської діяльності, забезпеченні захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь, є одним із пріоритетних і головних завдань органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Акцентувалась увага й на тому, що Україна взяла міжнародне зобов`язання визнавати громадський інтерес до культурної спадщини відповідно до її значення для суспільства, сприяти захистові культурної спадщини як важливого фактору для спільних цілей сталого розвитку, культурного різноманіття й сучасної творчості, визнавати цінність культурної спадщини, яка знаходиться на її території як в цілому, так і у певних населених пунктах.

Тому під час здійснення охорони культурної спадщини уповноважені органи державної влади керуються у своїй діяльності приписами Конституції України, міжнародних договорів, ратифікованих у встановленому порядку, а також спеціального закону, а саме - Закону України «Про охорону культурної спадщини», зокрема, якщо предметом охоронних заходів є забезпечення збереження характерних властивостей об`єкта культурної спадщини.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 вересня 2023 року у справі № 910/8413/21 аналізувалось питання правового статусу щойно виявлених об`єктів культурної спадщини - пам`яток архітектури.

Зокрема, за результатом аналізу норм статей 14 та 37 Закону України «Про охорону культурної спадщини», зроблено висновок про те, що цей Закон встановлює, що щойно виявлені об`єкти культурної спадщини підлягають охороні відповідно до вимог зазначеного Закону.

Тобто в контексті заходів з охорони культурної спадщини Закон України «Про охорону культурної спадщини» прирівнює щойно виявлені об`єкти культурної спадщини до пам`яток культурної спадщини та надає їм таку саму охорону ще до внесення до відповідного переліку об`єктів культурної спадщини та реєстрації як пам`ятки.

Вказані висновки також підтримані Верховним Судом у постанові від 23.05.2024 у справі № 320/5145/23.

Відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини" Кабінет Міністрів України 28.12.2001 постановою №1768 затвердив Порядок укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини (далі - Порядок №1768).

Відповідно до п.п.1, 2 Порядку №1768, охоронний договір встановлює режим використання пам`ятки культурної спадщини (далі - пам`ятка) чи її частини, у тому числі території, на якій вона розташована.

Власник пам`ятки чи її частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.

Згідно з п. 5 Порядку №1768, в охоронному договорі, складеному за зразком згідно з додатком, зазначаються особливості режиму використання пам`ятки, види і терміни виконання реставраційних, консерваційних, ремонтних робіт, робіт з упорядження її території, інших пам`яткоохоронних заходів, необхідність яких визначається відповідним органом охорони культурної спадщини.

Отже, з огляду на наведене вище, укладання такого договору відбувається замість видання індивідуального акта органу охорони культурної спадщини, яким на власника покладається зобов`язання щодо забезпечення збереження пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини. Укладання охоронних договорів спрямоване на реалізацію державної політики у сфері охорони культурної спадщини. Такими договорами не вирішується питання власності на об`єкт культурної спадщини, а лише встановлюється режим використання пам`яток та відповідальність за порушення такого режиму.

Наведене вище узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 13.12.2018 у справі №826/4605/16.

Вказане дає підстави для висновку про те, що власники пам`яток культурної спадщини протягом 1 місяця з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування, визнання будівлі щойно виявленим об`єктом історії та архітектури мають укладати охоронний договір з органом охорони культурної спадщини, яким у даній справі є Департамент культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради.

Судом встановлено, що будівля за адресою м.Полтава, вул.Гоголя, буд.8 "Дохідний будинок (Будинок Раввіна)" віднесена до Переліку щойно виявлених об`єктів культурної спадщини Полтавської області як об`єкт історії та архітектури на підставі рішенням 15 сесії Полтавської міської Ради народних депутатів 21 скликання від 24.02.1993 та розпорядження голови Полтавської обласної державної адміністрації від 16 липня 2021 року № 529 "Про внесення змін до розпорядження голови облдержадміністрації від 15.10.2020 № 590.

Отже, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , як власники пам`ятки культурної спадщини, протягом 1 місяця з моменту визнання будівлі "Дохідний будинок (Будинок Раввіна)" щойно виявленим об`єктом історії та архітектури зобов`язані були вчинити дії щодо укладання охоронного договіру з органом охорони культурної спадщини, яким у даному випадку є Департамент культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції зазначив, що вже після відкриття провадження у справі окремі власники квартир ( ОСОБА_1 та ОСОБА_3 ) 23.08.2023 звернулися із письмовими заявами до Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради про укладення охоронного договору. Вказує на те, що відповідачами ОСОБА_1 та ОСОБА_3 продемонстровано згоду укласти охоронний договір шляхом надіслання відповідних заяв до Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради, однак саме останнім відмовлено в укладенні такого договору з підстав відсутності документів, передбачених пунктом 6 Порядку № 1768.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов висновку, що фактично не укладення охоронного договору на будівлю по АДРЕСА_1 є наслідком бездіяльності уповноважених органів із виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини , посилаючись на те, що складання облікової документації на об`єкт культурної спадщини не є законодавчо передбаченим обов`язком власника такого об`єкта, натомість належить до сфери компетенції відповідних уповноважених органів.

Відповідно до п. 6 Порядку №1768 (станом на час виникнення спірних відносин) до охоронного договору додаються:

1) акт технічного стану пам`ятки (форма якого затверджується центральним органом виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини) на момент укладення охоронного договору. Для ансамблів (комплексів) складається окремий акт на кожний їх об`єкт. Акт технічного стану поновлюється не рідше ніж раз на 5 років. Якщо стан пам`ятки значно змінився (після проведення ремонтних, реставраційних та інших робіт чи внаслідок дії чинників, що призвели до руйнування або пошкодження), - у п`ятиденний термін після його зміни;

2) опис культурних цінностей і предметів, які належать до пам`ятки, знаходяться на її території чи пов`язані з нею і становлять історичну, наукову, художню цінність, з визначенням місця і умов зберігання та використання;

3) план поверхів пам`яток-будівель і споруд (у масштабі 1:100);

4) план інженерних комунікацій та зовнішніх мереж (за наявності);

5) генеральний план земельної ділянки, на якій розташована пам`ятка (у масштабі 1:50, 1:100, 1:500, 1:1000 або 1:2000);

6) паспорт пам`ятки.

Відповідно до пунктів 1-3 Розділу ІІІ Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, затвердженого наказом Міністерства культури України від 11 березня 2013 року №158 облікова документація складається на об`єкт культурної спадщини та містить дані щодо його цінності, характерних властивостей, що становлять його історико-культурну цінність, етапів розвитку, просторових, функціональних характеристик, стану збереження, а також дані проведених досліджень (далі - облікова документація).

Розробником облікової документації є наукові установи, в тому числі заклади культури, одним із основних видів діяльності яких є проведення наукових досліджень у сфері охорони культурної спадщини, та які мають у своєму складі чи залучають для проведення досліджень особу, що має науковий ступінь доктора філософії (кандидата наук або доктора наук) за спеціальністю «музеєзнавство, пам`яткознавство» або таких наук:

мистецтвознавство, культурологія, архітектура - для об`єктів монументального мистецтва;

архітектури - для об`єктів архітектури, містобудування, садово-паркового мистецтва, а також ландшафтних;

історії - для археологічних, історичних об`єктів та об`єктів науки і техніки (пункт 2 розділу ІІІ Порядку № 158)

Облікова документація складається з:

облікової картки за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

історичної довідки;

матеріалів фотофіксації сучасного стану об`єкта: фото загального вигляду, фото об`єкта в контексті (навколишньому середовищі), фото найбільш цінних (характерних) елементів об`єкта, фото рухомих об`єктів (деталей), фото інтер`єрів, фото загроз (дії негативних чинників);

акта стану збереження за формою, наведеною у додатку 2 до цього Порядку (пункт 3 розділу ІІІ Порядку № 158).

Колегія суддів зауважує, що у розумінні ст. 1 Закону №1805-III обліковою документацією є документація, що формується в порядку обліку об`єктів культурної спадщини та містить дані щодо цінності об`єкта культурної спадщини, характерних властивостей, що становлять його історико-культурну цінність (предмет охорони об`єкта культурної спадщини), етапів розвитку, просторових, функціональних характеристик, стану збереження, а також дані проведених досліджень.

Отже, з аналізу наведених приписів колегія суддів дійшла висновку, що наведені у п. 6 Порядку №1768 документи не є обліковою документацією, у розумінні ст. 1 Закону №1805-III.

Таким чином, документи, що зазначені в пункті 6 Порядку №1768 повинні надаватися до охоронного договору.

При цьому, колегія суддів зазначає, що Наказом Міністерства культури та інформаційної політики від 01 березня 2024 року № 158 внесені зміни до Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, затвердженого наказом Міністерства культури України від 11 березня 2013 року №158, згідно до яких перебачено, що фінансування робіт зі складання облікової документації, паспортизації, інвентаризації та моніторингу здійснюється за рахунок видатків, передбачених у державному та місцевих бюджетах, а також за рахунок інших джерел, не заборонених законодавством. (п.1.5 Порядку № 158)

Крім того, пунктами 5.10 та 5.11 вказаним Порядком № 158 (в останній редакції) встановлено, що після занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру, орган охорони культурної спадщини, повноваження якого поширюються на територію розміщення пам`ятки культурної спадщини, ініціює розроблення паспорту пам`ятки культурної спадщини відповідно до виду пам`ятки за формою, наведеною у додатку 9 або додатку 10 до цього Порядку.

Паспорт пам`ятки культурної спадщини складається у двох примірниках та підписується розробником та представником органу охорони культурної спадщини, повноваження якого поширюються на територію розміщення пам`ятки.

Таким чином, аналіз наведених норм дає підстави дійти до висновків, що паспорт пам`ятки, що є обов`язковим додатком до охоронного договору розробляється саме органом охорони культурної спадщини, повноваження якого поширюються на територію розміщення пам`ятки культурної спадщини після занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру.

Крім того, згідно п.1.5 Порядку № 158 на власника не покладається обов`язок щодо складання та фінансування робіт зі складання паспорту пам`ятки, який є обов`язковим документом при укладенні охоронного договору у розумінні Порядку №1768.

В матеріалах справи наявний лист Департамента культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради до Полтавської окружної прокуратури Полтавської області від 31.10.22 №01-11-01-24/115, з якого вбачається, що облікова документація на зазначений щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, розроблена власником або уповноваженим ним органом, в Департаменті - відсутня. Через відсутність облікової документації, звернення власника будівлі щодо укладання охоронного договору з Департаментом неможливо.

Виходячи з викладеного, колегія суддів зазначає, що фактично за відсутності облікової документації на будівлю за адресою: вул. Гоголя, буд. 8 у м. Полтаві, укладення охоронного договору на таку будівлю згідно з вимогами Порядку № 1768 неможливе, оскільки відсутні документи, які передбачені пунктом 6 Порядку № 1768, які додаються до договору.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що не укладення охоронного договору ОСОБА_1 та ОСОБА_3 з Департаментом культури, сім`ї та молоді Полтавської міської ради на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, за адресою ; вул. Гоголя, буд.8, м.Полтава, є наслідком бездіяльності саме Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради, оскільки відсутня облікова документація, з якої складаються документи, які обов`язково додають до охоронного договору.

При цьому суд апеляційної інстанції звертає увагу, що складання облікової документації на об`єкт культурної спадщини не є законодавчо передбаченим обов`язком власника такого об`єкта, натомість належить до сфери компетенції відповідних уповноважених органів.

Покладення ж такого обов`язку на власника об`єкта культурної спадщини становитиме надмірний тягар для власника та є фактично непропорційним втручанням у право на мирне володіння своїм майном, яке гарантується фізичним та юридичним особам статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З огляду на вищевикладене, враховуючи що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 двічі звертались до уповноваженого органу щодо укладання охоронного договору, однак з незалежних від них підстав, Департаментом культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради відмовлено в укладанні такого договору, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, колегія суддів дійшла висновку, що відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_3 реалізували свій обов`язок щодо вчинення дій спрямованих на укладання охоронного договору в повному обсязі, а тому відсутні підстави для задоволення в цій частині позовної заяви керівника Полтавської окружної прокуратури Полтавської області.

Однак, доказів звернень інших відповідачів до Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради щодо наміру укласти охоронний договір з моменту реєстрації права на вказаний об`єкт культурної спадщини та по теперішній час, матеріали справи не містять.

Отже, оскільки відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_4 не виявили наміру та не вчинили дій щодо укладання охоронного договору, колегія суддів вважає, що позов керівника Полтавської окружної прокуратури Полтавської області в цій частині є обґрунтованим та підлягає задоволенню, з покладенням на ОСОБА_2 , ОСОБА_4 обов`язку вчинити дії направлені на укладення з Департаментом культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради охоронного договору.

Щодо висновків суду першої інстанції, стосовно обов`язку Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради належним чином повідомити власників будівлі про набуття правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, колегія суддів зазначає наступне.

Так, судом першої інстанції вказано, що доказів повідомлення власників квартир у будівлі за адресою: АДРЕСА_1 про набуття будівлі правового статусу щойно виявленого об`єкта позивачем не надано.

Водночас, відповідно до пунктів 8, 9 розділу ІІ Порядку № 158 про набуття правового статусу щойно виявленого об`єкта уповноважений орган у десятиденний строк з дня прийняття рішення про занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку надсилає власнику цього об`єкта або уповноваженому(ній) ним органу (особі) відповідне повідомлення рекомендованим листом з описом вкладення та повідомленням про вручення.

Власник об`єкта культурної спадщини або уповноважений(а) ним орган (особа) зобов`язаний вжити заходів щодо укладення охоронного договору у місячний строк з дня отримання повідомлення уповноваженого органу.

Судом апеляційної інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що 21.11.2022 Департаментом направлялися рекомендовані листи за належною адресою відповідачів з повідомленням про те, що будинок за адресою : АДРЕСА_1 є пам`яткої історії та архітектури місцевого значення та з пропозицією укласти охоронний договір, зазначивши вичерпний перелік документів, які необхідні для укладання такого договору, однак, вказані листи повернуті відправнику у зв`язку з закінченням терміну зберігання, що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками АТ "Укрпошта".

Відтак, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що відсутні належні докази повідомлення власників об`єкту культурної спадщини, оскільки уповноваженим органом направлялися листи за належними адресами відповідачів, проте не вручені із незалежних від відправника причин.

За правилами пунктів 99, 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку (затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року за № 270) у разі відсутності адресата, поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику за закінченням встановленого строку зберігання.

Наведені обставини свідчать про вжиття уповноваженим органом заходів щодо належного повідомлення відповідачів, як власників об`єкта культурної спадщини, про необхідність укладення охоронного договору щойно виявленого об`єкта культурної спадщини та про ухилення відповідачів від укладення такого договору.

Зважаючи на викладене, колегія суддів зазначає, що відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_4 як власники пам`ятки культурної спадщини, зобов`язані вчинити дії щодо укладання охоронного договору з органом охорони культурної спадщини на щойно виявлений об`єкт історії та архітектури місцевого значення - "Дохідний будинок (Будинок Раввіна)", який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , на умовах і в порядку, що визначені Постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 за № 1768.

Однак і дотепер відповідачі свого обов`язку щодо укладення охоронного договору, передбаченого ст. 23 Закону № 1805-III, не виконали.

З огляду на встановлені судовим розглядом обставини справи та нормативно-правове регулювання спірних правовідносин, факт порушення ОСОБА_2 , ОСОБА_4 вимог ст. 23 Закону № 1805-III є доведеним.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, а тому рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню в частині відмови в задоволення позову щодо зобов`язання ОСОБА_2 , ОСОБА_4 протягом одного місяця з дати набрання постанови суду законної сили укласти з Департаментом культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради охоронний договір на щойно виявлений об`єкт історії та архітектури місцевого значення - "Дохідний будинок (Будинок Раввіна)" на АДРЕСА_1 , на умовах і в порядку, що визначені постановою Кабінети Міністрів України від 28.12.2001 №1768, з прийняттям в цій частині постанови, якою зобов`язати ОСОБА_2 , ОСОБА_4 вчинити дії направленні на укладення охоронного договору на щойно виявлений об`єкт історії та архітектури місцевого значення - "Дохідний будинок (Будинок Раввіна)" на АДРЕСА_1 , на умовах і в порядку, що визначені постановою Кабінети Міністрів України від 28.12.2001 №1768.

Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 317, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Керівника Полтавської окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради - задовольнити частково.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 19.09.2023 по справі № 440/3392/23 - скасувати в частині відмови в задоволення позову щодо зобов`язання ОСОБА_2 , ОСОБА_4 протягом одного місяця з дати набрання постанови суду законної сили укласти з Департаментом культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради охоронний договір на щойно виявлений об`єкт історії та архітектури місцевого значення - "Дохідний будинок (Будинок Раввіна)" на вул. Гоголя, 8 у м. Полтаві, на умовах і в порядку, що визначені постановою Кабінети Міністрів України від 28.12.2001 №1768.

Прийняти в цій частині постанову, якою зобов`язати ОСОБА_2 , ОСОБА_4 вчинити дії направленні на укладення охоронного договору на щойно виявлений об`єкт історії та архітектури місцевого значення - "Дохідний будинок (Будинок Раввіна)" на вул. Гоголя, 8 у м. Полтаві, на умовах і в порядку, що визначені постановою Кабінети Міністрів України від 28.12.2001 №1768.

В іншій частині рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 19.09.2023 по справі №440/3392/23 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя А.О. Бегунц
Судді В.Б. Русанова В.А. Калиновський