Справа № 560/18494/24
Суддя: Печений Є.В.
Дата ухвалення: 2025-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

іменем України

14 липня 2025 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Печеного Є.В., розглянувши адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Імпорт-Експрес" до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Імпорт-Експрес" звернулося до суду з позовом до Хмельницької митниці, в якому просить: "Визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці про коригування митної вартості товарів № UA400000/2024/0000196/2 від 22 серпня 2024 року".

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що, відповідно до контракту № 1/24 від 26.06.2024 року, Товариство з обмеженою відповідальністю «ІМПОРТ-ЕКСПРЕС» (Покупець) купило, а фірма «MaxAuto Maksym Selishchey» (Продавець) продала згідно з рахунком моторний транспортний засіб для перевезення 10-ти осіб і більше: автобус марки VOLKSWAGEN, модель CRAFTER, ідентифікаційний номер (номер кузова) НОМЕР_1 (далі - ТЗ).

22 серпня 2024 року товариством з обмеженою відповідальністю «ІМПОРТ- ЕКСПРЕС» до Хмельницької митниці подано для митного оформлення ТЗ митну декларацію 24UA87U8 (далі МД) та відповідні документи, а саме: рахунок-фактуру (iнвойс) (Commercial invoice) IE 20240808-1 від 08.08.2024, сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 (Movement certificate EUR. 1) D 0507575 від 08.08.2024, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 07.08.2024, зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 1/24 від 26.06.2024, копію митної декларації країни відправлення 24HU1600002CDFD7F8 від 08.08.2024, сертифікат відповідності щодо індивідуального затвердження колісного транспортного засобу UA.020.016224-24 від 19.08.2024.

У МД декларантом митна вартість автомобіля була заявлена в розмірі 4900 євро 22 серпня 2024 року відповідач виніс рішення про коригування митної вартості товарів № UA400000/2024/0000196/2 (далі Рішення) та видав картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA400040/2024/000593.

Позивач не погоджується з позицією відповідача щодо коригування митної вартості транспортного засобу, а тому, звернувся до суду за захистом порушених прав.

Ухвалою суду відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

До суду від відповідача надійшов відзив, у якому в задоволенні позову просить відмовити.

Зазначає, що під час митного оформлення митних декларацій позивача, посадовими особами Хмельницької митниці були прийнято оскаржуване рішення про коригування митної вартості №UA400000/2024/0000196/2, оскільки надані декларантом документи не спростовували виявлені митним органом розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару.

Вказує, що в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості вказано про те, що існує ризик незаявлення до митного оформлення витрат на перевезення товару до місця ввезення на митну територію України оскільки товар перемішується на митну територію України безпосередньо імпортером покупцем (ТОВ «ІМПОРТ-ЕКСПРЕС»), при цьому до митного оформлення заявлені умови поставки DAP - м. Хмельницький, згідно з якими витрати на доставку товару має здійснюватись продавцем "МAXAUTO Maksym Selishchev.

Посилається на те, що актуальним є питання не лише щодо витрат на транспортування, а й щодо витрат на страхування автобуса.

Іншою із встановлених митним органом розбіжностей було те, що, відповідно до пункту 7 частини 3 статті 53 МКУ, копія митної декларації країни відправлення являється додатковим документом, який може підтвердити митну вартість, до того цей документ був поданий декларантом самостійно разом з митною декларацією саме з цією метою, в зв`язкуку з чим митна декларація країни відправлення була проаналізована митним органом під час контрою митної вартості.

При цьому було встановлено, що в поданій gозивачем митній декларації країни відправлення від 08.08.2024 № 24HU1600002CDFD7F8 відсутня інформація про те, що вартість задекларованого автобуса становить 5900,00 EUR, хоча така графа (графа 46 «Статистична вартість») наявна у цьому документі.

Враховуючи вищевикладене, на думку відповідача, подані Позивачем під час митного оформлення документи не містять документально підтверджених даних щодо складових митної вартості товарів, що унеможливлює застосування першого основного методу визначення митної вартості за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, та відповідно до статті VII ГАТТ у Митниці як у контролюючого органу були обґрунтовані підстави вважати, що подані до митного оформлення документи, які подавались до митного оформлення не містять достовірної інформації щодо дійсної вартості задекларованого транспортного засобу.

До суду від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій просить позов задовольнити.

Вказує, що позивачем надано пакет документів, а саме: рахунок-фактуру (iнвойс) (Commercial invoice) IE 20240808-1 від 08.08.2024, сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 (Movement certificate EUR. 1) D 0507575 від 08.08.2024, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 07.08.2024, зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 1/24 від 26.06.2024, копію митної декларації країни відправлення 24HU1600002CDFD7F8 від 08.08.2024, сертифікат відповідності щодо індивідуального затвердження колісного транспортного засобу UA.020.016224-24 від 19.08.2024.

Зазначає, що відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

До митної декларації Позивач надав рахунок фактуру (iнвойс) (Commercial invoice) рахунок-фактуру (iнвойс) (Commercial invoice) IE 20240808-1 від 08.08.2024 з визначеною ціною транспортного засобу.

Згідно з п.4 Контракту № 1/24 від 26.06.2024 умовами поставки товару згідно з цим контрактом вважати DAP - Хмельницький.

Поставка на умовах DAP Інкотермс (англ. Delivered At Place «Поставка в місце призначення»), продавець несе ризики за вантаж до моменту його доставки в місце призначення.

Умова може застосовуватися до будь-якого способу перевезення. За умовами DAP вантажовідправник передає товар одержувачу готовим до розвантаження в кінцевому пункті призначення. Всі транспортні витрати лягають на продавця, у той час як митне оформлення (для імпорту) оплачує покупець.

Отже, поставка на умовах DAP Інкотермс не передбачає обов`язку позивача як покупця товару щодо оплати послуг з перевезення та страхування товару до позивача та, відповідно, обов`язку отримання від продавця товару документів, які підтверджують зазначені витрати.

Використовуючи під час митного контролю повноваження щодо отримання від декларанта додаткових документів, які підтверджують числові значення митної вартості товару, поставленого на умовах DAP Інкотермс, задекларованого в митній декларації, відповідач не мав підстав покладати на позивача обов`язок щодо наданнядля підтвердження числових значень вартості товару транспортних (перевізних) документів та інших документів (в межах даних правовідносин).

Що стосується такої позиції відповідача, що продавець товару не відповідає його власнику, який зазначено в техпаспорті, слід зазначити, що Позивач вступав у правовідносини лише з продавцем фірма «MaxAuto Maksym Selishchev», інформація щодо правовідносин між продавцем та іншими особами позивачу невідома.

Позивач з третіми особами в договірні відносини (в межах вказаного контракту) не вступав, а тому відсутні підстави для комісійних та брокерських платежів.

Що стосується посилання відповідача на митну декларацію країни відправлення, -слід зазначити, що вона не є документом, який підтверджує митну вартість і обраний метод її визначення, що випливає з положень ч. 2 статті 53 МК України. Поряд з цим,

Вказує, що відповідач не обґрунтовує, яким чином інформація, що міститься у митній декларації країни відправлення, впливає на правильність визначення митної вартості товару чи визначення митної вартості товару за основним методом (ціною договору).

Позивач стверджує, що експортна декларація країни Євросоюзу - це документ, оформлений в Євросоюзі у відповідності до законодавства Євросоюзу, без застосувань норм українського законодавства.

Поряд з цим, експортна митна декларація містить достатньо відомостей, які дозволяють її ідентифікувати як товаросупровідний документ конкретного транспортного засобу.

Також до суду від відповідача подано заперечення на відповідь на відзив, у яких останній зазначає, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості за митною декларацією від 22.08.2024 №24UA87U8 у митного органу виникли сумніви щодо дійсної вартості та у правильності визначення митної вартості оцінюваного транспортного засобу, оскільки заявлений рівень митної вартості 5900 євро не відповідає рівню, за яким здійснюється митне оформлення подібних товарів на інших митницях Держмитслужби, що не відповідає «дійсній» вартості в розумінні статті VII ГАТТ.

Матеріалами справи повністю підтверджено правомірність прийняття Хмельницькою митницею оскаржуваного рішення про коригування митної вартості від 22.08.2024 №UA400000/2024/000196/2, а Позивач не спростував належними доказами жодної розбіжності у поданих товаросупровідних документах.

Відтак, у задоволенні позову відповідач просить відмовити повністю.

Ухвалою суду у задоволенні клопотання Хмельницької митниці про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження відмовлено.

Дослідивши наявні в матеріалах справи належні та допустимі докази у їх взаємозв`язку та сукупності, суд зазначає таке.

26.06.2024 між фірмою «MaxAuto Maksym Selishchev" і товариством з обмеженою відповідальністю «Імпорт-Експрес» (далі «покупець») укладено контракт № 1/24 від 26.06.2024, відповідно до якого продавець зобов`язується передати покупцю у власність транспортні засоби, сільськогосподарську спеціальну та іншу техніку згідно з рахунком, що надалі іменуються товар, а покупець зобов`язується прийняти цей товар і сплатити за нього продавцю визначену цим контрактом грошову суму (ціну) зазначену у рахунку фактурі.

Відповідно до пункту 2 контракту, вартість транспортних засобів обумовлюється додатково у кожному конкретному випадку (рахунок-фактура, тощо).

Згідно із пунктом 3 контракту, загальна сума контракту є загальною сумою всіх інвойсів.

Відповідно до п. 4 контракту, умовами поставки товару згідно з цим контрактом вважати DAP - Хмельницький (згідно Incoterms 2010»). Відправка товару здійснюється до міста Хмельницького згідно з рахунком фактурою, інвойсом, тощо.

Пунктом 6 контракту визначено, що оплата за товар повинна проводитися на рахунок продавця в Євро протягом не більше 3 років з дня оформлення рахунку.

Оплата може проводитися як банківським переказом, так і внесенням готівкової валюти на зазначений цьому Контракті розрахунковий рахунок Продавця.

Допускається оплата Товару частинами або оплата поставки одночасно.

Відповідно до контракту № 1/24 від 26.06.2024 року, товариство з обмеженоювідповідальністю «ІМПОРТ-ЕКСПРЕС» (Покупець) купило, а фірма «MaxAuto Maksym Selishchev» (Продавець) продала згідно з рахунком моторний транспортний засіб для перевезення 10-ти осіб і більше: автобус марки WOLKSWAGEN, модель CRAFTER, ідентифікаційний номер (номер кузова) НОМЕР_1 (далі - ТЗ).

22.08.2024 року на митний пост «Хмельницький» Хмельницької митниці подано до митного оформлення митну декларацію № 24UA87U8 (МД) на товар позивача: «Моторний транспортний засіб для перевезення 10-ти осіб і більше: автобус марки VOLKSWAGEN, модель CRAFTER, ідентифікаційний номер (номер кузова) НОМЕР_1 , тип двигуна - дизельний, робочий об`єм циліндрів 2461 см3, потужність 100 кВт; загальна кількість сидячих місць, включаючи місце водія за реєстраційними документами - 20, призначений для перевезення пасажирів, бувший у використанні, календарний рік виготовлення - 2009,виробник: VOLKSWAGEN (DE), торговельна марка: VOLKSWAGEN».

До вищевказаної митної декларації товариством надані, зокрема, копії таких документів: рахунок-фактуру (iнвойс) (Commercial invoice) IE 20240808-1 від 08.08.2024, сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 (Movement certificate EUR. 1) D 0507575 від 08.08.2024, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 07.08.2024, зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 1/24 від 26.06.2024, копію митної декларації країни відправлення 24HU1600002CDFD7F8 від 08.08.2024, сертифікат відповідності щодо індивідуального затвердження колісного транспортного засобу UA.020.016224-24 від 19.08.2024.

22.08.2024 відповідачем складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA400040/2024/000593 у якій зазначено, що позивачем не подано до митного оформлення документів, які підтверджують числове значення складових митної вартості у відповідності до вимог п.2.3 ст.53 МКУ.

У митній декларації декларантом митна вартість автомобіля була заявлена в розмірі 5900 євро 12 серпня 2024 року, проте відповідач виніс рішення про коригування митної вартості товарів № UA400000/2024/0000196/2.

У вказаному рішенні про коригування митної вартості товарів зазначено: «Документи, подані згідно ч.2 ст.53 МКУ містять розбіжності, не підтверджують усі числові значення складових митної вартості, не підтверджують відомості щодо оплати за товар, а заявлений рівень митної вартості ставить під сумнів задекларовану митну вартість товару. Зокрема:

- заявлена митна вартість 5900 євро, не відповідає рівню, за яким здійснюється митне оформлення подібних товарів на інших митницях Держмитслужби;

- існує ризик незаявлення до митного оформлення витрат на перевезення товару до місця ввезення на митну територію України оскільки товар переміщується на митну територію України безпосередньо імпортером, при цьому до митного оформлення заявлені умови поставки DAP, згідно з якими витрати на доставку товару має здійснюватись продавцем;

- місце товару не відповідає місцю зберігання;

- продавець товару не відповідає його власнику, який зазначено в техпаспорті, отже існує ризик незаявлення до митного оформлення посередницьких послуг з продажу товару, в тому числі комісійної та брокерської винагороди;

- наявні розбіжності в технічних характеристиках заявлених до оформлення та в експортній декларації;

- не відповідає вартість товару в копії МД країни відправлення.

розбіжності в частині вартості товару в копії МД країни відправлення;

Подані до митного оформлення документи не містять визначних частиною 10 статті 58 МКУ, числових значень витрат на транспортування оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України; витрат на обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України; витрат на страхування товару; комісійної та брокерської винагороди, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів.

Отже, у відповідності до статті VII ГАТТ, є підстави вважати, що подані до митного оформлення документи, не містять достовірної інформації щодо дійсної вартості товару.

Таким чином, документи не містять відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари та документально підтверджених даних щодо складових митної вартості товарів, що унеможливлює застосування першого основного методу визначення митної вартості за ціною договору щодо товарів, які імпортуються.

Відповідно до ч.3 статті 53 МКУ для підтвердження числового значення митної вартості товарів необхідно протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи на товари:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом),

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

6) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У відповідь декларантом повідомлено про неможливість подання додаткових документів для підтвердження митної вартості.

Згідно частини 6 ст.54 МК України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Враховуючи, що використані декларантом метод та відомості для цілей визначення митної вартості не підтверджені документально, відповідно до пп.2, 3 статті 58 МК України застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МК України.

Було проведено процедуру консультації та встановлено, що заявлені декларантом відомості про митну вартість товару та обраний метод її визначення не відповідають наявній у митного органу інформації про вартість товару, відповідно митна вартість буде визначена за другорядним методом відповідно до вимог ст. 64 МК України. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 59 та 60 МК України) по причині відсутності у митного органу інформації про вартість операції з ідентичними та подібними товарами.

Митна вартість не може бути визначена за другорядним методом (ст. 62 та 63 МКУ) причині відсутності у митного органу та ненадання декларантом інформації основи для віднімання та додавання вартості. Митну вартість визначено резервним методом. Джерелом числового значення митної вартості товару є МД від 11.07.2024 № 24UA3U1 згідно якої здійснено митне оформлення подібного автобусу товару в максимально наближений час. Коригувань на обсяг не здійснювалося у зв`язку з відсутністю інформації про вплив їх на рівень митної вартості. В результаті консультації представнику імпортера роз`яснено, що згідно з ч. 3 статті 52 МКУ він має право на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом, у разі незгоди декларанта з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів -за умови сплати митних платежів згідно із заявленою вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х МКУ в розмірі , визначеному митним органом відповідно до ч.7 ст. 55МКУ.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 1 Митного кодексу України (далі - МК України), відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Приписами статті 49 МК України визначено, що митна вартість товарів які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Положеннями частин 4 та 5 статті 58 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно з ч. 3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частиною 5 ст. 54 МК України визначено, що митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;

4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;

5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості;

6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Згідно з ч. 6 ст. 54 МК України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Проте, витребувати митному органу необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України.

Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Аналогічний правовий висновок викладеній в постанові Верховного Суду від 17 червня 2022 року у справі № 826/11710/17.

Як встановлено з матеріалів справи, у митній декларації позивача митну вартість задекларованого товару було визначено декларантом за шостим (другорядним/резервним) методом.

Також статтею 57 МК України встановлено перелік методів визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ) (частина 1 статті 64 МК України).

Відповідно до частини 2 статті 7 Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ 1947), оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. (*) b) Під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. У тому ступені, в якому на ціну такого чи подібного товару впливає кількість окремої трансакції, ціна, що розглядається, повинна єдиним способом пов`язуватися або i) з порівнюваними кількостями, або ii) з кількостями, не менш сприятливими для імпортерів, ніж ті, в яких більший обсяг товарів продається у торгівлі між країнами експорту та імпорту. (*) c) Якщо дійсна вартість не може бути визначена відповідно до підпункту b) цього пункту, оцінка для митних цілей повинна ґрунтуватися на найближчому еквіваленті такої вартості, який можна визначити.

Згідно з приміткою 4 до пункту 2 статті 7 Генеральної угоди з тарифів і торгівлі формулювання підпунктів a і b дозволяє стороні визначати вартість для митних цілей єдиним способом чи то (1) на базі цін, які певний експортер встановлює за імпортований товар, чи (2) на базі загального рівня цін на подібний товар.

Відповідно до положень Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року первинною основою для митної вартості за цією Угодою є контрактна вартість, визначена в статті 1. Статтю 1 необхідно розглядати разом зі статтею 8, яка передбачає, inter alia, коригування ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті у випадках, коли певні конкретні елементи, які вважаються такими, що формують частину вартості для митних цілей, припадають на покупця, але не включені до ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті за імпортовані товари.

У випадках, коли митна вартість не може бути визначена згідно з положеннями статті 1, як правило, повинен проводитися процес консультацій між митною адміністрацією та імпортером для визначення основи вартості згідно з положеннями статті 2 або 3. Наприклад, може статися так, що імпортер має інформацію про митну вартість ідентичних або подібних імпортних товарів, якої безпосередньо немає в митної адміністрації в пункті ввезення. З іншого боку, митна адміністрація може мати інформацію про митну вартість ідентичних або подібних товарів, якої безпосередньо немає в імпортера. Процес консультацій між двома сторонами дозволить обмінятися інформацією за умови дотримання вимог комерційної конфіденційності для визначення належної основи визначення вартості для митних цілей.

Відповідно до статті 5 Угоди якщо імпортні товари або ідентичні чи подібні імпортні товари продаються в країні-імпортері в тому стані, як вони імпортуються, митна вартість імпортних товарів згідно з положеннями цієї статті ґрунтується на ціні одиниці товарів, за якою імпортні товари або ідентичні чи подібні імпортні товари таким чином продаються в найбільшій сукупній кількості в той час або майже в той час, коли відбувається імпорт товарів, які оцінюється, особам, що не пов`язані з особами, у яких вони купують такі товари, за умови дотримання таких відрахувань: i) чи комісійних, які звичайно сплачуються або на сплату яких отримано згоду, чи надбавок, які звичайно робляться для прибутку й покриття загальних витрат у зв`язку з продажем у такій країні імпортних товарів того самого класу або виду; ii) звичайних витрат на транспорт та страхування й пов`язаних із цим витрат у країні імпорту; iіі) у разі необхідності коштів та витрат, зазначених у пункті 2 статті 8; iv) мита й інших національних податків, що підлягають сплаті в країні імпорту з причини імпорту або продажу товарів.

З огляду на викладене, рішення про коригування митної вартості товару №UA400000/2024/0000196/2 від 22.08.2024 не може базуватися лише на інформації митниці, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено.

Суд зауважує, що сам факт здійснення митного оформлення аналогічних товарів за митною вартістю, що є більша заявленої декларантом, не може бути безумовною підставою для коригування відповідачем митної вартості товару.

Також, суд зазначає, що Хмельницька митниця, приймаючи рішення про коригування митної вартості імпортованого позивачем ТЗ за резервним методом, має зазначити, яким чином митна вартість автомобіля визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, навести порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Крім того, в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен зазначити докладну інформацію та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012).

Аналогічні правові висновки викладені Верховним Судом у постанові від 08.02.2019 по справі №825/648/17 та у постанові від 09.09.2020 по справі №400/3133/18.

В свою чергу, митним органом в рішенні про коригування митної вартості товарів UA400000/2024/000196/2 наведено підстави неможливості застосування другорядних методів та вказано про застосування резервного методу.

Джерелом числового значення митної вартості товару є МД № 24UA03U1.

Однак, суд зауважує, що у наявних матеріалах справи, та доказів наданих відповідачем, суд дійшов висновку, що відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів від 22.08.2024 UA400000/2024/000185/2 порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Також, суд враховує, що не наведено достатніх підстав правомірності проведеного відповідачем розрахунку митної вартості без врахування індивідуальних ознак товару, що безумовно впливає на митну вартість вказаного товару.

Суд зазначає, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення, де взяв за основу декларацію митний орган при винесенні рішення про коригування, вказавши лише про одну декларацію митної вартості за ціною, що перевищує заявлену позивачем, не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за основним методом визначення його митної вартості.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 18.08.2021 у справі №821/1050/17.

Судом встановлено, що позивачем надано до Хмельницької митниці пакет документів,

Щодо твердження відповідача про те, що встановлений ризик незаявлення до митного оформлення витрат на перевезення товару до місця ввезення на митну територію України, судом встановлено таке.

Згідно з п.4 Контракту № 1/24 від 26.06.2024 умовами поставки товару згідно з цим контрактом вважати DAP - Хмельницький. Поставка на умовах DAP Інкотермс (англ. Delivered At Place «Поставка в місце призначення»), продавець несе ризики за вантаж до моменту його доставки в місце призначення.

Умова може застосовуватися до будь-якого способу перевезення.

За умовами DAP вантажовідправник передає товар одержувачу готовим до розвантаження в кінцевому пункті призначення. Всі транспортні витрати лягають на продавця, у той час як митне оформлення (для імпорту) оплачує покупець.

Отже, поставка на умовах DAP Інкотермс не передбачає обов`язку Gозивача як покупця товару щодо оплати послуг з перевезення та страхування товару до позивача та, відповідно, обов`язку отримання від продавця товару документів, які підтверджують зазначені витрати.

Використовуючи під час митного контролю повноваження щодо отримання від декларанта додаткових документів, які підтверджують числові значення митної вартості товару, поставленого на умовах DAP Інкотермс, задекларованого в митній декларації, Відповідач не мав підстав покладати на Позивача обов`язок щодо надання для підтвердження числових значень вартості товару транспортних (перевізних) документів та інших документів (в межах даних правовідносин).

В свою чергу, декларування товару позивачем жодним чином не спростовує факт поставки товару на умовах DAP Інкотермс - Хмельницький.

Щодо того, що продавець товару не відповідає його власнику, який зазначено в техпаспорті, слід зазначити, що позивач вступав у правовідносини лише з продавцем фірма «MaxAuto Maksym Selishchev», інформація щодо правовідносин між продавцем та іншими особами Позивачу невідома. Крім того, вважаємо, що ця обставина не може слугувати беззаперечним доказом щодо визначення невірної ціни товару.

Судом встановлено, що позивач з третіми особами в договірні відносини (в межах вказаного контракту) не вступав, а тому відсутні підстави для комісійних та брокерських платежів.

Щодо твердження митного органу, яке стосується країни відправлення, - то слід зазначити, що вона не є документом, який підтверджує митну вартість і обраний метод її визначення, що випливає з положень ч. 2 статті 53 МК України.

Поряд з цим, відповідач не обґрунтовує, яким чином інформація, що міститься у митній декларації країни відправлення, впливає на правильність визначення митної вартості товару чи визначення митної вартості товару за основним методом (ціною договору).

Також слід вказати, що експортна декларація країни Євросоюзу - це документ, оформлений в Євросоюзі у відповідності до законодавства Євросоюзу, без застосувань норм українського законодавства.

Відповідачем в межах ч.2 ст.77 КАС України дані обставини не спростовано.

Суд зазначає, що копія митної декларації країни відправлення не є основним документом, яким може підтверджуватися митна вартість товару, а обов`язок складати таку декларацію та зазначати у ній певні відомості не покладається на позивача, оскільки складає таку декларацію відправник товару.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позивач при подачі документів надав всі необхідні та достатні документи, що дають змогу визначити всі складові митної вартості товару, та містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару.

Отже, дослідивши позовну заяву та зібрані докази в сукупності, суд зазначає, що позивачем надані позивачем документи містять чітку інформацію про товар та його ціну і не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

За таких обставин і правових підстав, суд дійшов висновку, що позивач при подачі документів надав всі необхідні та достатні документи, що дають змогу визначити всі складові митної вартості товару, та містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару.

Отже, позовні вимоги підлягають задоволенню.

З урахуванням наведеного, оскаржуване рішення необхідно визнати протиправним та скасувати.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Позивач сплатив судовий збір у розмірі 3028,00 грн., тому ці витрати слід присудити на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці про коригування митної вартості товарів № № UA400000/2024/0000196/2 від 22 серпня 2024 року.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Імпорт-Експрес" 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн 00 коп судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Хмельницької митниці.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:Товариство з обмеженою відповідальністю "Імпорт-Експрес" (автодорога Житомир-Чернівці , 143км+558м, м. Старокостянтинів, Хмельницький р-н, Хмельницька обл.,31100 , код ЄДРПОУ - 44695197)
Відповідач:Хмельницька митниця (вул. Пілотська, 2,м. Хмельницький, Хмельницька обл., Хмельницький р-н,29010 , код ЄДРПОУ - 43997560)

Головуючий суддя Є.В. Печений