Справа № 640/18774/22
Суддя: Шинкарьова І.В.
Дата ухвалення: 2025-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 липня 2025 року Справа№640/18774/22

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Шинкарьова І.В. розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства «Укртрансгаз» до Державної аудиторської служби України, про визнання протиправним та скасування висновку,-

В С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство «Укртрансгаз» (далі позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної аудиторської служби України (далі відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України (оприлюднений в електронній системі закупівель 14.10.2022) про результати моніторингу процедури закупівлі (оголошення UA-2021-06-24-003103-b).

Позовні вимоги обґрунтовано протиправністю оскаржуваного висновку з огляду на те, що на думку позивача, ним не було допущено порушень законодавства про публічні закупівлі, зафіксованих таким висновком відповідача.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.11.2022 відкрито провадження в адміністративній справі, постановлено здійснювати судовий розгляд справи в спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач у наданому суду відзиві наголошує на обґрунтованості прийнятого ним оскаржуваного рішення з огляду на відповідність вимогам чинного законодавства як самого рішення, так і дотримання визначеного законом порядку його прийняття. Просив суд відмовити у задоволенні позову з тих підстав, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі 14.10.2022 №UA-2021-06-24-003103-b відповідає вимогам Закону, а тому підстав для визнання його протиправним та скасування немає.

Позивачем подано відповідь на відзив, в якій додаткового наголошено на обґрунтованості позовних вимог та вказано, що Законом України «Про публічні закупівлі» Замовнику надано право включити у тендерну документацію інформацію, яку він вважає за необхідне. Законом України «Про публічні закупівлі» Замовнику надано право включити у тендерну документацію інформацію, яку він вважає за необхідне. Користуючись таким наданим правом та зважаючи на специфіку предмета закупівлі, АТ «Укртрансгаз» було встановлено вимогу щодо необхідності підтвердити наявність у учасників процедури закупівлі не менше двох службових собак. На виконання цієї вимоги, ТОВ «СББ» було надано ветеринарні паспорти на двох службових собак, де чітко зазначено, що власником є ТОВ «СББ». TOB «ОХОРОННА КОМПАНІЯ «АЛЬФА БЕЗПЕКА» надало ветеринарні паспорти на трьох службових собак, де в графі власник зазначено ТОВ «ОХОРОННА КОМПАНІЯ «АЛЬФА БЕЗПЕКА». Тобто, немає жодних підстав вважати, що Замовником неправомірно було допущено ТОВ «ОХОРОННА КОМПАНІЯ «АЛЬФА БЕЗПЕКА» та ТОВ «СББ» до аукціону.

На виконання вимог Закону № 3863-ІХ наказом ДСА України від 16.09.2024 №399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі - Порядок № 399).

Пунктом 22 Порядку № 399 встановлено, що на підставі отриманих примірників протоколу та переліку судових справ відповідальною особою протягом семи робочих днів після завершення автоматизованого розподілу судових справ передаються судові справи до судів, визначених за результатами автоматизованого розподілу.

Адміністративна справа №640/18774/22 надійшла до Донецького окружного адміністративного суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №640/18774/22 передано для розгляду судді Шинкарьовій І.В.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 06.05.2025 прийнято адміністративну справу до провадження. Вирішено розгляд справи проводити спочатку в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Відповідач, відповідно до ч.2 ст.8 Закону № 922, п.9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43, та на підставі наказу Держаудитслужби від 21.09.2022 № 214 (дала Наказ № 214) здійснив моніторинг процедури закупівлі UA-2021-06-24-003103-b (Охоронні послуги (Охорона об`єктів філій АТ «Укртрансгаз» (БМФ Укргазпромбуд)), очікуваною вартістю 5 990 723,20 гривні.

Підставою для проведення такого моніторингу слугували виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу закупівлі UA-2021-06-24-003103-b Держаудитслужба склала висновок про результати моніторингу закупівлі від 14.10.2022 № 1155, де зафіксовано порушення вимог абз.2 п.2 ч.1 ст.31 Закону № 922 (в частині не відхилення тендерних пропозицій учасників товариства з обмеженою відповідальністю «СЛУЖБА БЕЗПЕКИ БІЗНЕСУ» (далі ТОВ «СББ») та товариства з обмеженою відповідальністю «ОХОРОННА КОМПАНІЯ «АЛЬФА БЕЗПЕКА» (далі ТОВ «ОХОРОННА КОМПАНІЯ «АЛЬФА БЕЗПЕКА») як таких, що не відповідають іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації).

За висновком Держаудитслужби України, допущене позивачем порушення полягає у тому, що учасники ТОВ «СББ» та ТОВ «ОХОРОННА КОМПАНІЯ «АЛЬФА БЕЗПЕКА» надали скановані копії ветеринарних паспортів на службових собак не в повному обсязі (відсутні сторінки 621, 2432, 89, 1227 та 89; 1227 відповідно), чим не дотрималися вимог п.п.8.8 п.8 «Інша інформація, яка вимагається замовником відповідно до частини третьої ст. 22 Закону» додатка ІІ до тендерної документації Замовника. На порушення вимог абз.2 п.2 ч.1 ст.31 Закону № 922 Замовник не відхилив тендерні пропозиції учасників ТОВ «СББ» та ТОВ «ОХОРОННА КОМПАНІЯ «АЛЬФА БЕЗПЕКА» як таких, що не відповідають іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації та допустив їх до аукціону.

Дійшовши таких висновків, Держаудитслужба України у своєму Висновку зобов`язала AT «Укртрансгаз» здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погоджуючись з наведеним рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом про визнання його протиправним та скасування.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Згідно з ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У ст.2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» №2939-XII від 26.01.1993 (далі - Закон №2939).

Відповідно до ст.2 Закону №2939, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Правові та організаційні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII.

Положеннями п. 9 ч.1 ст.1 Закону №922-VIII визначено, що замовники органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів; органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи; у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків.

До замовників також належать юридичні особи та/або суб`єкти господарювання, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання та відповідають хоча б одній з таких ознак: органам державної влади, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування належить частка у статутному капіталі суб`єкта господарювання в розмірі більше ніж 50 відсотків або такі органи володіють більшістю голосів у вищому органі суб`єкта господарювання чи правом призначати більше половини складу виконавчого органу або наглядової ради суб`єкта господарювання; наявність спеціальних або ексклюзивних прав.

У п.6 ч.1 ст.1 Закону №922-VIII передбачено, що електронна система закупівель інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.

Відповідно до ч.1 ст.2 Закону №922-VIII передбачено, що він застосовується: до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень; до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень.

Під час здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених цим Законом, та можуть використовувати електронну систему закупівель з метою відбору постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг) та виконавця робіт для укладення договору.

У разі здійснення закупівель товарів, робіт і послуг без використання електронної системи закупівель, за умови, що вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники обов`язково оприлюднюють звіт про укладені договори в системі електронних закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.

Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель врегульований ст.8 Закону №922-VIII.

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Згідно з ч.4 ст.8 Закону №922-VIII строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання. (ч.6 ст.8 Закону №922-VIII).

Відповідно до ч.19 ст.8 Закону №922-VIII форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

У ст.16 Закону №922-VIII передбачає, що замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;

2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

3)наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);

4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Відповідно до ч.1 ст.17 Закону №922-VIII замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у п.2, 4, 5 ч.2 ст.40 цього Закону) в разі, якщо:

1) замовник має незаперечні докази того, що учасник процедури закупівлі пропонує, дає або погоджується дати прямо чи опосередковано будь-якій службовій (посадовій) особі замовника, іншого державного органу винагороду в будь-якій формі (пропозиція щодо найму на роботу, цінна річ, послуга тощо) з метою вплинути на прийняття рішення щодо визначення переможця процедури закупівлі або застосування замовником певної процедури закупівлі;

2) відомості про юридичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення;

3) службову (посадову) особу учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією;

4) суб`єкт господарювання (учасник) протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції», у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів тендерів;

5) фізична особа, яка є учасником процедури закупівлі, була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

6) службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яка підписала тендерну пропозицію (або уповноважена на підписання договору в разі переговорної процедури закупівлі), була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом, шахрайством та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

7) тендерна пропозиція подана учасником конкурентної процедури закупівлі або участь у переговорній процедурі бере учасник, який є пов`язаною особою з іншими учасниками процедури закупівлі та/або з уповноваженою особою (особами), та/або з керівником замовника;

8) учасник процедури закупівлі визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура;

9) у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» (крім нерезидентів);

10) юридична особа, яка є учасником процедури закупівлі (крім нерезидентів), не має антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми, якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 мільйонів гривень (у тому числі за лотом);

11) учасник процедури закупівлі є особою, до якої застосовано санкцію у виді заборони на здійснення у неї публічних закупівель товарів, робіт і послуг згідно із Законом України «Про санкції»;

12) службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми;

13) учасник процедури закупівлі має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім випадку, якщо такий учасник здійснив заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника.

Згідно із ч.2 ст.21 Закону №922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); 3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг; 4) очікувана вартість предмета закупівлі; 5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 7) умови оплати; 8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції; 9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону; 11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях; 12)математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування).

Відповідно до ч.1 ст.31 Закону №922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо:

1) учасник процедури закупівлі:

- не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону;

- не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства;

- зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону;

- не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції;

- не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей;

- не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону;

- визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону;

2) тендерна пропозиція учасника:

- не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації;

- викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією;

- є такою, строк дії якої закінчився;

3) переможець процедури закупівлі:

- відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю;

- не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону;

- не надав копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) відповідно до частини другої статті 41 цього Закону;

- не надав забезпечення виконання договору про закупівлю, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.

У ч.2 ст.31 Закону №922-VIII передбачено, що інформація про відхилення тендерної пропозиції, у тому числі підстави такого відхилення (з посиланням на відповідні норми цього Закону та умови тендерної документації, яким така тендерна пропозиція та/або учасник не відповідають, із зазначенням, у чому саме полягає така невідповідність), протягом одного дня з дня ухвалення рішення оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику/переможцю процедури закупівлі, тендерна пропозиція якого відхилена, через електронну систему закупівель.

Наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.2018 № 86 затверджено Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, розділом ІІІ якого визначено порядок заповнення констатуючої частини форми висновку.

Відповідно до змісту Розділу ІІІ даного Порядку у п.1 зазначаються: 1) дата закінчення моніторингу закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»; 2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу закупівлі; 3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням:

структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін);

найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

У п.2 робиться висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.

У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель п.3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Під час здійснення моніторингу зазначеної публічної закупівлі відповідачем встановлено порушення Замовником вимог чинного законодавства, а саме: в порушення вимог пп. 8.8 п. 8 «Інша інформація, яка вимагається Замовником відповідно до ч.3 ст. 22 Закону» додатку II до тендерної документації Замовника, учасники ТОВ «СББ» та ТОВ «ОХОРОННА КОМПАНІЯ «АЛЬФА БЕЗПЕКА» надали скановані копії ветеринарних паспортів на службових собак не в повному обсязі (не всі сторінки), чим не дотримався вимог пп. 8.8 п. 8 «Інша інформація, яка вимагається замовником у відповідності до ч. 3 ст. 22 Закону» додатку II до тендерної документації Замовника.

Так, відповідно до пп. 8.8 п. 8 «Інша інформація, яка вимагається Замовником у відповідності до ч. 3 ст. 22 Закону» додатку II до тендерної документації Замовником установлено вимогу до інформації, що подається учасником в складі його тендерної пропозиції (у вигляді файлів) із завантаженням сканкопія/-ї з оригіналу/-ів та/або копії/-й ветеринарного паспорту на кожну службову собаку, що зазначена в довідці, відповідно п.8.7., згідно з вимогами ст.17 Закону України «Про охоронну діяльність», яка підтверджує наявність у учасника не менше 2 службових собак.

Учасник TOB «СББ» у складі своєї тендерної пропозицій завантажив файли у форматі pdf: «Документи на co6aк.pdf», який містить скановані копії ветеринарних паспортів на службових собак за номерами: НОМЕР_1 на службову собаку на ім`я Грант, що містить сторінки 1-5, 22-23 та 11466074 на службову собаку на ім`я Амир, що містить сторінки 1-7, 10-11.

Учасник ТОВ «ОХОРОННА КОМПАНІЯ «АЛЬФА БЕЗПЕКА» у складі своєї тендерної пропозицій завантажив файли у форматі pdf: 8.8-Ветеринарний паспорт.rar, в якому розміщено наступні файли: Вольф-PDF, Барон. PDF та Kapa.PDF, в яких містяться скановані копії ветеринарних паспортів на службових собак за номерами: 11486586 на службову собаку на ім`я Вольф, що містить сторінки 2-7, 10-11, 11486581 на службову собаку на ім`я Барон, що містить сторінки 2-7, 10-11 та 11486585 на службову собаку на ім`я Кара, що містить сторінки 2-7, 10-11 відповідно.

Таким чином, учасники TOB «СББ» та ТОВ «ОК «Альфа Безпека» надали скановані копії ветеринарних паспортів на службових собак не в повному обсязі, чим не дотрималися вимог пп. 8.8 п. 8 «Інша інформація, яка вимагається замовником у відповідності до ч. 3 ст. 22 Закону» додатку II до тендерної документації Замовника.

Однак, на порушення вимог абзацу 2 п. 2 ч. 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасників TOB «СББ» та ТОВ «ОК «Альфа Безпека», як таку, що не відповідає іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації та уклав з ТОВ «ОК «Єврогард» договір від 13.12.2021 № .

З огляду на встановлені порушення законодавства відповідач зобов`язав позивача AT «Укртрансгаз» здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Суд звертає увагу, що відповідно до приписів абз.2 п.1 ч.1 ст.31 Закону № 922 замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим ст.16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені ч.1 ст.17 цього Закону.

Згідно із вимогами пп. 8.8 п. 8 «Інша інформація, яка вимагається Замовником у відповідності до ч. 3 ст. 22 Закону» додатку II до тендерної документації Замовником установлено вимогу до інформації, що подається учасником в складі його тендерної пропозиції (у вигляді файлів) із завантаженням сканкопія/-ї з оригіналу/-ів та/або копії/-й ветеринарного паспорту на кожну службову собаку, що зазначена в довідці, відповідно п.8.7., згідно з вимогами ст.17 Закону України «Про охоронну діяльність», яка підтверджує наявність у Учасника не менше 2 службових собак.

Отже, Замовник на власний розсуд визначив для себе необхідну вимогу, яка є для нього суттєва та наявність якої повинні підтвердити учасники, які виявили намір взяти участь у закупівлі, що дозволить Замовнику провести належну оцінку тендерних пропозицій учасників відповідно до вимог Закону.

Крім цього, умовами тендерної документації Замовника передбачений чіткий обов`язок щодо надання зазначеної інформації, а саме: ветеринарного паспорту на кожну службову собаку, а отже, встановлена вимога передбачає надання всіх без винятку сторінок ветеринарного паспорта на кожну службову собаку, яку учасник процедури закупівлі зазначив в довідці, згідно з підпунктом 8.7 тендерної документації Замовника, що надав учасник у складі своєї тендерної пропозиції (у вигляді файлів) із завантаження файлів у форматі pdf.

Надані скановані копії ветеринарних паспортів на службових собак не в повному обсязі (відсутні сторінки 621, 2432, 89, 1227 та 89; 1227 відповідно), чим не дотрималися вимог п.п.8.8 п.8 «Інша інформація, яка вимагається замовником відповідно до частини третьої ст. 22 Закону» додатка ІІ до тендерної документації Замовника

Оскільки означена обставина суперечить вимогам Тендерної документації, тому згідно із приписами п.1 ч.1 ст.31 Закону №922-VIII є підставою для відхилення тендерної документації учасника.

Недотримання учасником вимог тендерної документації мало б мати наслідком невідповідність учасника ТОВ «СББ» та ТОВ «ОК «Альфа Безпека» кваліфікаційним критеріям тендерної документації.

Невідхилення такої пропозиції на порушення вимог ст.31 Закону №922-VIII та укладання із таким учасником договору свідчить про порушення вимог законодавства при його вчиненні.

Аналогічний правовий висновок сформований Верховним Судом у постановах від 02.03.2023 у справі №160/4436/21, від 28.09.2023 у справі №140/13717/21.

При цьому суд наголошує, що, беручи участь у публічній закупівлі, учасник повинен відповідати усім висунутим Замовником критеріям та подати необхідні підтверджуючі документи, перелік яких міститься у Тендерній документації з тим, щоб Замовник мав можливість належним чином перевірити вказані критерії та визначити найвигіднішу пропозицію для відповідної закупівлі.

Відповідач у Висновку, з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, яке є значущим через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, та керуючись ст.5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язала здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Виходячи із структури та змісту ч.7 ст.7-1 Закону №922-VIII та Порядку №522, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.

Із приписів Закону №922-VIII вбачається, що на відповідача покладений обов`язок зазначити варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону № 922 повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону №922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

У ст.203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Згідно із ч.2 ст.16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Відповідно до ч.1 ст.215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.

Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.

Підсумовуючи наведене, суд резюмує, що оскільки тендерна пропозиція учасника ТОВ «СББ» та ТОВ «ОК «Альфа Безпека» містила недоліки та повною мірою не відповідала умовам тендерної документації, тому зазначена обставина суперечить вимогам Тендерної документації та є підставою для відхилення тендерної документації учасника згідно із приписами п.1 ч.1 ст.31 Закону №922-VIII.

Аналогічні висновки висловив Верховний Суд у постанові від 01.02.2024 у справі №640/18786/22.

Разом з тим, судом встановлено, що 24.11.2021 за результатами проведення тендеру саме ТОВ «Охоронна компанія «Євроград» було визнано переможцем, та 13.12.2021 між позивачем та ТОВ «Охоронна компанія «Євроград» було укладено договір про закупівлю послуг №.

Суд вказує, що зауважень щодо поданих документів ТОВ «Охоронна компанія «Євроград» у відповідача, під час проведення моніторингу закупівлі UA-2021-06-24-003103-b не виникало.

Отже у даному випадку суд враховує, що Верховним Судом у постанові від 27.01.2021 у справі № 140/15644/20 зазначено:

"Такий захід реагування у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір про закупівлю, що наразі майже виконаний, є виключним заходом, обрання якого можливе у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням.

Ст.10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" передбачено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства. Проте ні вказаним Законом, ні іншим нормативно-правовим актом безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договорів про закупівлю.

Крім того, відповідно до ст.651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї зі сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є, відповідно, розірваним або зміненим.

У висновку про результати моніторингу закупівлі взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується з вимогою Східного офісу Держаудитслужби про розірвання укладеного за результатами публічної закупівлі договору про закупівлю.

З огляду на такі обставини суд вважає, що зобов`язання відповідача щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель у даному випадку є непропорційним.

Критерій пропорційності передбачає, що не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. Справедлива рівновага передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються.

Оскаржуваний висновок Східного офісу Держаудитслужби не відповідає критерію пропорційності, оскільки вимога розірвати договір про закупівлю з переможцем публічної закупівлі, який сумлінно виконується сторонами, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів сторін договору про закупівлю".

Аналогічні висновки зазначені в постанові Верховного Суду у справі № 500/3676/20 від 20.01.2021.

Суд встановив, що станом на 11.04.2023 Договір від 13.12.2021№ № був не тільки укладеним, але й виконаним у повному обсязі, про що свідчить відповідний Звіт про виконання договору про закупівлю розміщений на сайті https://prozorro.gov.ua/.

Виконання вимоги, у запропонований спосіб, а саме шляхом розірвання договору, фактично спрямований не тільки до вже укладеного а і вже виконаного Договору , що призведе до порушення прав та інтересів сторін договору та матиме очевидно негативні, як фінансові так і репутаційні наслідки для позивача та переможця закупівлі товариство з обмеженою відповідальністю "Охоронна компанія "Єврогард".

Більше того, виконання оскарженого Висновку фактично буде суперечити меті Закону України від 26.01.93 № 2939-XII "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" та моніторингу, а також суперечити головним цілям діяльності Відповідача, як органу контролю за збереженням державних фінансових ресурсів. Оскільки застосування наслідків реституції в умовах фактично виконаних робіт, призведе до необхідності відшкодування вартості вже виконаних робіт за ціною на момент фактичного відшкодування, а не на умовах укладеного договору. В умовах інфляційних процесів у державі, вартість послуг, робіт і матеріалів постійно зростає, а тому вартість відшкодування вже виконаних робіт буде суттєво перевищувати вартість, визначену договором про закупівлю, на розірвання якого спрямована оскаржена Вимога.

Правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 04.05.2023 справа № 160/5890/22 зазначає наступне "в матеріалах справи відсутні докази того, що виявлені відповідачем порушення мали шкідливі наслідки та призвели до нецільового використання бюджетних коштів чи шкоди бюджету. Тому суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що вимога відповідача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, є непропорційною тяжкості порушень, а усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків у запропонований в спірному висновку спосіб призведе до порушення майнових прав та інтересів позивача та матиме негативні наслідки для його репутації, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками. З цих підстав, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що спірний висновок відповідача як акт індивідуальної дії не відповідає критеріям, що передбачені ч.2 ст.2 КАС України, зокрема критерію пропорційності, а отже цей висновок є протиправним та підлягає скасуванню".

Отже, припинення зобов`язань призведе до непропорційно великих негативних наслідків для сторін договору - позивача та переможця.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 21.01.2021 у справі № 120/1297/20-а.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.

У ч. 2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.9, 19, 72-79, 90, 132, 139, 241-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Акціонерного товариства «Укртрансгаз» (01021, м. Київ, Кловський узвіз, 9/1, ) до Державної аудиторської служби України (04070, м. Київ, вул. Сагайдачного, 4 ) про визнання протиправним та скасування висновку, - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі №1155 від 14.10.2022.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України в користь Акціонерного товариства «Укртрансгаз» судовий збір в сумі 2481,00 грн.

Рішення складене у повному обсязі та підписане 14.07.2025.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.В. Шинкарьова