Справа № 240/1421/24
Суддя: Жук Р.В.
Дата ухвалення: 2025-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у справі

11 липня 2025 року м. Київ № 240/1421/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Жука Р.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження матеріали адміністративної справи

за позовом Головного управління Національної поліції в Київській області

до ОСОБА_1

про стягнення вартості предметів однострою особистого користування

В С Т А Н О В И В:

Головне управління Національної поліції в Київській області (далі - позивач) звернулось до Житомирського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ОСОБА_2 (далі - відповідач), в якому просить суд

- поновити строк Головному управлінню для подання позову та стягнути з ОСОБА_2 вартість предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився у розмірі 3 421,36 грн.

Підставою позову позивач вказує не відшкодування в добровільному порядку вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився, після звільнення відповідача зі служби з поліції.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 24 січня 2024 року позовна заява Головного управління Національної поліції в Київській області залишена без руху та останньому надано строк для усунення недоліків шляхом подання окремої заяви відповідно до вимог частини шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України про поновлення строку звернення із вказанням обґрунтувань строку пропуску звернення до суду із даним позовом та документу про сплату судового збору у розмірі 3 028,00 грн.

На виконання вимог ухвали суду від 24 січня 2024 року представником позивача подано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2024 року продовжено строк залишення без руху позовної заяви на 5 днів для усунення недоліків шляхом подання окремої заяви відповідно до вимог частини шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України про поновлення строку звернення із вказанням обґрунтувань строку пропуску звернення до суду із даним позовом.

На виконання вимог ухвали суду від 26 лютого 2024 року представником позивача 04 березня 2024 року подано клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

В обґрунтування поданого клопотання представник позивача послався на те, що з 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, який триває дотепер, тому, враховуючи значну кількість завдань покладених на органи Національної поліції, зокрема Головні управління Національної поліції, під час переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності, а також беручи до уваги високий рівень відповідальності органів Національної поліції України при виконанні завдань по наданню відсічі та стримуванні збройної агресії російської федерації, представник позивача вважає, що причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом не є безпідставними, оскільки захист суверенітету і територіальної цілісності України, забезпечення її економічної безпеки є найважливішими функціями держави, справою всього Українського народу, у зв`язку з чим просив поновити строк звернення до суду.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 11 березня 2024 року заява Головного управління Національної поліції в Київській області про поновлення пропущеного строку звернення до суду задоволена, причини пропуску строку визнані судом поважними, поновлено строк звернення до суду, прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справи та вирішено здійснити її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 04 квітня 2024 року клопотання ОСОБА_1 про передачу адміністративної справи на розгляд до іншого суду задоволено, справу № 240/1421/24 передано на розгляд Київському окружному адміністративному суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 серпня 2024 року для розгляду справи № 240/1421/24 визначено суддю Київського окружного адміністративного суду Жука Р.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2024 року адміністративну справу № 240/1421/24 прийнято суддею Жуком Р.В. до свого провадження та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

На адресу суду від представника відповідача надійшла заява про залишення позовної заяви без руху, у зв`язку з пропуском строку звернення до суду з вказаним позовом.

В обґрунтування поданої заяви представник відповідача з-поміж іншого послався на те, що про наявність можливості подати позовну заяву у встановлений законом строк, вказує той факт, що представники позивача у період розгляду позову щодо законності звільнення відповідача зі служби в поліції (травень-листопад 2022 року) були присутні на судових засіданнях Київського окружного адміністративного суду, подавали заяви та клопотання, вказуючи при цьому місце проживання відповідача м. Ірпінь, у вересні 2023 року подавали до Верховного Суду відзив на касаційну скаргу відповідача, вказуючи адресу відповідача: місто Ірпінь, вулиця Ново-Оскольська, 22. Тому, на переконання представника відповідача, пропущений строк у майже 2 роки не пов`язаний із поважними причинами його пропуску, оскільки не існувало об`єктивних перешкод для цього.

Дослідивши матеріали даної адміністративної справи, суд встановив таке.

Згідно з частиною тринадцятою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Вирішуючи питання дотримання строку звернення до суду з цією позовною заявою, суд дійшов висновку про таке.

Відповідно до частини четвертої статті 5 КАС України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Положеннями частини другої статті 122 КАС України встановлено різні строки звернення до адміністративного суду для суб`єктів владних повноважень та для інших осіб.

Абзацом 2 частини другої статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина п`ята статті 122 КАС України).

Предметом даного позову є стягнення з відповідача вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився.

Так, судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що відповідача звільнено зі служби в Національній поліції відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Київській області від 11 квітня 2022 року № 66 о/с, у якому зазначено суму для відрахування з грошового забезпечення вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився у 3 421,36 грн.

Суд зауважує, що в матеріалах справи відсутні докази, коли саме відповідач ознайомилась з вказаним наказом та обов`язком відшкодувати вартість предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився, як і відсутні докази того, що позивач повідомляв будь-яким іншим шляхом відповідача про необхідність відшкодування цих витрат у добровільному порядку, що унеможливлює встановити дату, з якої розпочався відлік місячного строку для звернення до суду з вказаною позовною заявою.

Водночас, суд звертає увагу, що матеріалами справи підтверджено оскарження відповідачем наказу про її звільнення (справа № 320/4237/22).

За відомостями з діловодства спеціалізованого суду відповідач звернулась до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправним та скасування наказу про її звільнення 10 травня 2022 року.

При цьому, як вбачається з матеріалів даної адміністративної справи № 240/1421/24 Головне управління Національної поліції в Київській області звернулось до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом про стягнення вартості предметів однострою через систему «Електронний Суд» 19 січня 2024 року, тобто, через 1 рік 9 місяців та 8 днів після видання наказу про звільнення позивача та через 1 рік 8 місяців 9 днів після звернення відповідача до суду з позовом про оскарження цього наказу, що значно перевищує встановлений законом строк для звернення до суду з цим позовом.

Так, частина перша статті 118 КАС України визначає, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк. За частиною першою статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Визначення законодавцем строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, забезпечення стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства.

Верховний Суд у своїй постанові від 22 грудня 2023 року у справі № 160/19022/22 зауважив, що частинами другою та третьою статті 122 КАС України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду, а саме з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Порівняльний аналіз словоформ «дізналася» та «повинна була дізнатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У своїх постановах Верховний Суд також неодноразово звертав увагу на те, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Наслідки пропуску строків звернення до адміністративного суду встановлено статтею 123 КАС України, згідно з частинами першою-третьою якої у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У цій справі спірні правовідносини виникли у зв`язку зі звільненням відповідача з публічної служби та виникненням у неї зобов`язання щодо відшкодування грошових коштів за предмети однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився.

Як вже було зазначено судом, спори стосовно проходження публічної служби охоплюють спори, які виникають з моменту прийняття особи на посаду і до її звільнення, зокрема й питання відповідальності за невиконання договору підготовки фахівця, що зумовлює відшкодування фактичних витрат, пов`язаних із утриманням у навчальному закладі, навіть якщо подання відповідного позову про відшкодування витрат відбувається після її звільнення з публічної служби, а тому до таких спорів підлягають застосуванню приписи частини п`ятої статті 122 КАС України, якою передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (постанова Великої Палати Верховного Суду у справі № 804/285/16 від 12 грудня 2018 року).

Відповідно до положень Порядку забезпечення поліцейських одностроєм, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12 вересня 2017 року №772 строк добровільного відшкодування поліцейським, особою, яку звільнено із служби в поліції, вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився, становить п`ятнадцять днів із дня його звільнення із служби в поліції (пункт 9).

У пункті 10 цього Порядку визначено, що у разі непогашення поліцейським, особою, яку звільнено із служби в поліції, суми відшкодування протягом 15 днів з дня його звільнення із служби в поліції підрозділ забезпечення в триденний строк інформує підрозділ правового (юридичного) забезпечення за місцем звільнення із служби для організації претензійної та позовної роботи відповідно до законодавства України.

Як вже зазначалось судом наказом від 11 квітня 2022 року № 66 о/с відповідача звільнено з посади, у цьому наказі зазначено про вартість предметів однострою, строк експлуатації, яких не закінчився, а до Київського окружного адміністративного суду з позовом про оскарження цього наказу відповідач звернулась 10 травня 2022 року.

За таких умов, суд констатує, що строк звернення до суду за наведених обставин цієї справи настав, адже відповідач не висловила свою правову позицію щодо добровільного відшкодування завданих витрат роботодавцю після 15 днів з моменту вручення їй наказу про звільнення.

Наведене в сукупності свідчить, що позивач пропустив строки звернення до суду з вказаною позовною заявою, адже звернувся до суду лише 19 січня 2024 року.

При цьому, як вже зазначалось судом, на виконання вимог ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 26 лютого2024 року позивачем подано суду клопотання, в якому представник позивача, посилаючись на введення в Україні воєнного стану та захист суверенітету і територіальної цілісності України, забезпечення її економічної безпеки є найважливішими функціями держави, справою всього Українського народу, з чим просив поновити строк звернення до суду.

Вказані причини пропуску строку звернення до адміністративного суду були визнані ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 11 березня 2024 року поважними, а строк був поновлений.

Водночас, варто наголосити, що дана адміністративна справа була передана на розгляд Київському окружному адміністративному суду, відповідно, її розгляд було розпочато спочатку, а відтак, суд вважає за доцільне зазначити, що сам собою факт введення на всій території України не позбавляв позивача можливості упродовж місячного строку з дня наступного за днем після закінчення строку на добровільне відшкодування витрат відповідачем звернутись з до адміністративного суду з вказаним позовом.

Також, суд наголошує, що позивач не посилається на обставини об`єктивного та непереборного характеру, які були б пов`язані з обмеженнями, впровадженими у зв`язку з введенням воєнного стану в Україні, становили реальні перешкоди звернутись до суду, значно утруднили або унеможливили своєчасне подання цього позову.

Більш того, суд звертає увагу, що в умовах воєнного стану як Житомирський, та к і Київський окружні адміністративні суди не припиняли своєї роботи, продовжували отримувати та опрацьовувати вхідні документи, у тому числі позовні заяви, і забезпечували реальну можливість практичної реалізації права кожного на звернення до суду як шляхом безпосереднього подання процесуальних документів, так і з використанням засобів поштового, електронного зв`язку, інших засобів дистанційної комунікації.

Наведене в сукупності дозволяє дійти висновку, що введення на території України воєнного стану не може бути розцінено судом як поважна причина пропуску строку звернення до суду з підстав викладених вище.

За таких підстав, оскільки судом визнані причини пропуску строку звернення до суду з вказаною позовною заявою неповажними, суд дійшов висновку про необхідність надання позивачу десятиденного строку для усунення виявлених судом недоліків шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку для звернення до адміністративного суду з цими позовними та надати докази поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160, 161, частиною тринадцятою статті 171, статтями 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву Головного управління Національної поліції в Київській області залишити без руху після відкриття провадження у справі.

2. Встановити Головному управлінню Національної поліції в Київській області десятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде залишена без розгляду відповідно до частини чотирнадцятої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Жук Р.В.