Справа № 336/6173/25
Суддя: Вайнраух Л. А.
Дата ухвалення: 2025-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 336/6173/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

07 липня 2025 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м.Запоріжжя Вайнраух Л.А. розглянула адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, поданий в порядку адміністративного судочинства, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивачка 26.06.2025 за допомогою засобів поштового листування звернулась до суду із вказаним адміністративним позовом, просить скасувати постанову серії ЕНА 4988193 від 16.06.2025 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, винесену інспектором СРПП Бердянського РВП ГУНП в Запорізькій області лейтенантом поліції Проценко Русланом Олеговичем про стягнення з позивачки адміністративного стягнення у виді штрафу в сумі 340,00 гривень за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 КУпАП.

Справа передана визначеному головуючому судді 03.07.2025 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.07.2025.

Відповідно до ч.1,2 ст.5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Так, захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно з ч.1 ст.171 КАС України суддя при вирішенні питання щодо відкриття провадження суд з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

У даній справі, розглядаючи питання прийняття позовної заяви до розгляду та дотримання вимог ст. 160-161 КАС України, суддею встановлено підстави для залишення її без руху у зв`язку із таким.

Згідно з вимогами ст.159 КАС України при розгляді справи судом за правилами загального позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

За нормою ч.1 ст.160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Так, на третьому аркуші позовної заяви зазначено про винесення оскарженої постанови 28.03.2023 та її отримання позивачкою 30.03.2023, що не узгоджується із прохальною частиною позовної заяви, потребує виправлення.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Вказані вимоги в повному обсязі відповідно до поданої позовної заяви не дотримані.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч.1 ст.132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

За змістом ст.1,2 Закону «Про судовий збір» судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

За положеннями ч.8 ст.160 КАС України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Так, відповідно до п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, розмір судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим, згідно з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17, провадження № 11-1287апп18, який є обов`язковим для суду, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Правова позиція Великої Палати Верховного Суду є обов`язковою для врахування судами в силу ч.5 ст.242 КАС України.

Таким чином згідно з ч.5 ст.4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення стягується судовий збір в сумі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня відповідного календарного року. Станом на 2024 рік ця сума складає 605,50 гривень (3 028,00 гривень*0,2). При цьому, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб визначений Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" (ст.7).

Так, судовий збір позивачкою не сплачено, крім того, підстав для звільнення від сплати судового збору зі змісту позовної заяви із додатками не вбачається, відповідних клопотань не подано.

Реквізити для сплати судового збору розміщені на веб-сторінці суду за посиланням: https://sh.zp.court.gov.ua/sud0827/gromadyanam/tax/

У додатках до позовної заяви вказано квитанцію про сплату судового збору, проте, згідно з актом про втрату документів або перепідшивання справи, відсутність вкладень або порушень цілісності, пошкодження конверта (паковання), складеного Шевченківським районним судом м.Запоріжжя 02.07.2025, у додатку до позовної заяви відсутні документи.

Суддею встановлено, що у додатках наявні лише копія паспорта позивачки, таблиця зі структурою ГУНП в Запорізькій області, а також докази відправлення копії позовної заяви стороні відповідача. Відсутні копія оскаржуваної постанови, копія повідомлення про запрошення до підрозділу поліції, заява про ознайомлення, копія облікової картки платників податків, позовна заява з додатками для відповідача.

Таким чином, встановлено й порушення ч.1,4 ст.161 КАС України, якою передбачено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Разом з цим, за приписами п.6,7 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися .

Зазначені нормативні положення при зверненні позивачем до суду також не дотримані.

Вказані недоліки унеможливлюють прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

Відповідно до положень ч.1,2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, суддя залишає подану позовну заяву без руху для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви із наданням п`ятиденного строку для усунення шляхом сплати судового збору, подання уточненої позовної заяви із додатками із дотриманням вимог ст.160-161 КАС України.

Керуючись ст. 79, 80, 132, 133, 160, 161, 169, 171, 241, 248, 256, 286, 269 КАС України, суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, поданий в порядку адміністративного судочинства, - залишити без руху у зв`язку із виявленими, перерахованими вище недоліками, надавши позивачу строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для їх виправлення у визначений в ухвалі суду спосіб.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею (07.07.2025) та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А. Вайнраух