Справа № 309/3142/19
Суддя: Довжанин М. М.
Дата ухвалення: 2025-07-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 309/3142/19
Провадження № 2-а/309/21/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 липня 2025 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого - судді Довжанина М.М.

за участю секретаря судового засідання Драб Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Хустського районного суду Закарпатської області адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Закарпатській області Хархаліс Романа Миколайовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Калин В.Ю. звернувся до суду з вказаним позовом.

В обґрунтування позовних вимог вказує, що постановою головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління ДАБІ у Закарпатській області Хархаліса Романа Миколайовича від 26.09.2019 року №88/107 позивача ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.2 ст.188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100 грн.

Вважають вказану постанову незаконною, необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню, а справа закриттю з наступних підстав.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної постанови, під час проведення перевірки дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, позивач не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва «Будівництво садового будинку», розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :07:002:0350 в м.Хуст, Хустського району Закарпатської області, за межами населеного пункту, шляхом ненадання жодних документів, пояснень, відомостей, матеріалів, з питань, що виникли під час здійснення державного архітектурно- будівельного контролю. ОСОБА_1 нібито порушив вимоги пункту 1 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, вимоги положень визначених абз.1, абз 5 пункту 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постаново Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.

Натомість, позиція викладена в оскаржуваній постанові не відповідає дійсності, оскільки позивач не вчиняв адміністративного правопорушення, зазначеного в постанові, оскільки він 12.09.2019 року не був присутній на об`єкті будівництва та йому взагалі не було відомо про те, що відповідачем буде проводитися така перевірка, так як позивача про це взагалі ніхто не повідомляв і він під час складання акту про не допуск посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва перебував на роботі.

Відповідно до акту №158/1007, припису №105-П/1007 та протоколу про адміністративне правопорушення від 12.09.2019 року, у даних документах у графі «місце складання» вказано: м.Хуст (за межами населеного пункту), однак при дослідженні вказаного акту, припису та протоколу вбачається, що вказані документи виготовлено методом комп`ютерного друку, що свідчить про те, що вони не могли заповнюватися на місці нібито скоєного адміністративного правопорушення, а були заповнені інспектором або до приїзду на об`єкт будівництва або після нього. Крім того, у акті про недопущення посадових осіб на об`єкт, у графі «присутні» взагалі не вказано жодної присутньої особи, однак у графі «примірник акту отримав» вказано, що нібито ОСОБА_1 від підпису відмовився, що також нічим не підтверджено.

У приписі №105-П/1007 ввід 12.09.2019 року, у графі «примірник припису одержав» також вказано, що ОСОБА_1 від отримання припису відмовився, що також не відповідає дійсності, оскільки позивач взагалі не був присутній при складанні вказаного документу і не міг відмовлятися від його отримання. Аналогічна ситуація викладена і в протоколі про адміністративне правопорушення.

Пунктом 17 Порядку № 553 чітко визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Натомість, всупереч пункту 17 Порядку 553 відповідач не надав позивачу другий примірник припису від 12.09.2019, в якому мав бути встановлений строк для усунення виявлених порушень,та того ж числа 12.09.2019 склав протокол про адміністративне правопорушення.

Протокол про адміністративне правопорушення від 12.09.2019 був складений за відсутності ОСОБА_1 , що є порушенням вимог ст. 268 КУпАП. Недотримання відповідачем вимог щодо належного сповіщення позивача про розгляд відносно нього справи про адміністративне правопорушення, позбавлення його можливості реалізувати права, передбачені ст. 268 КУпАП, фактично призвели до прийняття постанови по справі про адміністративне правопорушення без всебічного і об`єктивного встановлення обставин по справі, що є додатковою підставою для її скасування.

Також постанова за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення винесена без повідомлення ОСОБА_1 .

Виходячи з наявних матеріалів справи про адміністративне правопорушення, обставини вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-42 КУпАП жодним належним та допустимим доказом не підтверджуються.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

З урахуванням викладеного, позивач просив визнати протиправною та скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення від 26.09.2019 №88/1007, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Закарпатській області Хархаліса Романа Миколайовича , якою ОСОБА_1 був визнаний винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, щодо нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100,00 гривень, та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Відповідач - Головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Закарпатській області Хархаліс Р.М., подав до суду відзив на позовну заяву (а.с.75-79), в якому просить відмовити з задоволенні позовних вимог позивача у повному обсязі з урахуванням підстав, викладених у відзиві.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився. Подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує і просить їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Як вбачається з матеріалів справи, постановою головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління ДАБІ у Закарпатській області Хархаліса Романа Миколайовича від 26.09.2019 року позивача ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.2 ст.188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100 грн.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної постанови, під час проведення перевірки дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності позивач не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва «Будівництво садового будинку», розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :07:002:0350 в м.Хуст Хустського району Закарпатської області, за межами населеного пункту, шляхом ненадання жодних документів, пояснень, відомостей, матеріалів, з питань, що виникли під час здійснення державного архітектурно- будівельного контролю.

Відповідно до акту №158/1007, припису №105-П/1007 та протоколу про адміністративне правопорушення від 12.09.2019 року, у даних документах у графі «місце складання» вказано: м.Хуст (за межами населеного пункту). Крім того, у акті про недопущення посадових осіб на об`єкт, у графі «присутні» взагалі не вказано жодної присутньої особи, однак у графі «примірник акту отримав» вказано, що нібито ОСОБА_1 від підпису відмовився, що також нічим не підтверджено.

У приписі №105-П/1007 від 12.09.2019 року, у графі «примірник припису одержав» також вказано, що ОСОБА_1 від отримання припису відмовився.

12.09.2019 відповідачем також складено протокол про адміністративне правопорушення щодо недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва «Будівництво садового будинку», розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :07:002:0350 в м.Хуст, за межами населеного пункту. У протоколі зазначено, що ОСОБА_1 від підписання та отримання протоколу відмовився.

12.09.2019 відповідачем видано ОСОБА_1 припис про усунення порушень вимог законодавства та допустити посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва для проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства з 30.09.2019 року.

Згідно постанови №88/1007 від 26.09.2019 ОСОБА_1 був визнаний винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100,00 гривень.

При вирішенні спору, суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України, передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VІ (далі - Закон № 3038-VI).

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VІ, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної, діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Частиною 3 ст. 6 Закону № 3038-VІ, визначені органи державного архітектурно-будівельного контролю, до яких зокрема належать виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Відповідно до ст. 41 Закону № 3038-VI, постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 було затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок № 553).

Пунктом 5 Порядку № 553, передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 7 Порядку № 553).

За правилами п. 9 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно з ч. 3 ст. 41 № 3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом.

Аналогічні положення містить п. 11 Порядку № 553.

Крім того, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки (п. 10 ч. 3 ст. 41 Закону № 3038-VI, п. п. 11 п. 11 Порядку № 533).

У свою чергу, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки (п. 13 Порядку № 533).

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (п. 14 Порядку № 533).

Відповідно до положень п. 16 цього Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно з пунктом 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктом 18 Порядку № 553, передбачено, що керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п. 19 Порядку № 553).

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (п. 20 Порядку № 553).

Тож з наведеного слідує, що на законодавчому рівні встановлено алгоритм дій щодо проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю у сфері містобудівної діяльності. Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки. При цьому, в акті фіксуються порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності у разі їх виявлення. На підставі акту складаються обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а також відповідні протоколи, які у встановлений Порядком № 533 строк подаються для винесення постанови про накладення штрафу.

Суд зазначає, що суб`єкт містобудування, повідомлений про проведення перевірки, самостійно вирішує питання про свою присутність під час перевірки. Законодавством, чинним на момент виникнення спірних правовідносин, не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення. Умова, з якою пов`язується початок проведення перевірки, визначена пунктом 7 Порядку № 533. Так, під час проведення позапланової перевірки, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п.12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Пунктом 21 Порядку № 553, передбачено, що у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Слід зазначити, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви, щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до приписів ст. 244-6 КУпАП, органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

За загальним правилом відповідно до ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ч.1 ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Зі змісту наведених норм слідує висновок, що протокол про адміністративне правопорушення повинен складатися у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Складання його без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, можливий в тому випадку, якщо така особа викликалась для його складання, але не з`явилась.

Протокол про адміністративне правопорушення від 12.09.2019 був складений за відсутності ОСОБА_1 та, як вказувалося вище, про візит інспектора 12.09.2019, тобто в день складення протоколу ОСОБА_1 не повідомлявся, тобто позивач не викликався в день складення протоколу, що є порушенням ст. 268 КУпАП.

Крім того, у протоколі визначено дату розгляду справи про адміністративне правопорушення 26.09.2029 о 10 год.30 хв.

Так, ч. 1 ст. 268 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно вимог ст. 280 КУпАП України, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 284 КУпАП, постанова про накладення адміністративного стягнення є рішення, яким встановлюється вина особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, в скоєнні правопорушення та призначається міра адміністративного стягнення.

Суд вважає, що незалучення відповідачем позивача до участі в складанні протоколу про адміністративне правопорушення від 12.09.2019 та не повідомлення позивача про час та місце розгляду відносно нього справи про адміністративне правопорушення, є неправомірним та має наслідком суттєве порушення прав позивача, закріплених у ст. 268 КУпАП.

Такі порушення при складанні протоколу про адміністративне правопорушення та при розгляді відносно позивача справи про адміністративне правопорушення, з урахуванням об`єктивної неможливості ОСОБА_1 бути присутнім під час складення протоколу та проведення перевірки, на думку суду, не можуть вважатися суто формальними, а є достатніми для судового захисту прав позивача, шляхом скасування спірної постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності від 26.09.2019 №88/107.

Повноваження суду скасувати постанову про притягнення до адміністративної відповідальності і закрити справу про адміністративне правопорушення встановлено п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про протиправність оскаржуваної постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності та про наявність підстав для її скасування через недоведеність контролюючим органом наявності в діях позивача складу адміністративного правопорушення.

Вирішуючи даний публічно-правовий спір, суд перевіряє дотримання органом державного архітектурно-будівельного контролю імперативних правових норм Закону, оскільки тягар доказування наявності перелічених обставин покладається на суб`єкта владних повноважень.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 77, 90, 139, 241-247, 255, 293, 295-297 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Задовольнити позов ОСОБА_1 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Закарпатській області Хархаліс Романа Миколайовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Визнати протиправною та скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення від 26.09.2019 №88/1007, ухвалену Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Закарпатській області Хархаліс Романом Миколайовичем, якою ОСОБА_1 був визнаний винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, щодо нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100,00 гривень, та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Хустського

районного суду: Довжанин М. М.