Справа № 420/177/25
Суддя: Г.П. КАЗАНЧУК
Дата ухвалення: 2025-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2025 року м. Кропивницький Справа № 420/177/25

провадження № 2-іс/340/4/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Казанчук Г.П., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення ''Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України '' ІНФОРМАЦІЯ_1 '' про визнання та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВИКЛАД ОБСТАВИН:

ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати Наказ № 325 ''Про застосування дисциплінарного стягнення'' датований 20 листопада 2024 року про застосування дисциплінарного стягнення до інспектора взводу № 2 роти № 1 полку управління поліції особливого призначення № 2 (штурмовий полк ''Цунамі'') ДПОП ''ОШБ '' ІНФОРМАЦІЯ_1 '', лейтенанта поліції ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати Наказ № 1660 о/с від 11 грудня 2024 року ''По особовому складу'' про звільнення зі служби в поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на посаді до інспектора взводу № 2 роти № 1 полку управління поліції особливого призначення № 2 (штурмовий полк ''Цунамі'') ДПОП ''ОШБ ''Лють'';

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Одеській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 20 листопада 2024 року по день поновлення на посаді;

- допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді інспектора взводу № 2 роти № 1 полку управління поліції особливого призначення № 2 (штурмовий полк ''Цунамі'') ДПОП ''ОШБ '' ІНФОРМАЦІЯ_1 '' та стягнення грошового забезпечення за один місяць.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив про протиправність притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, вказуючи, що суть заперечень полягає у помилковості висновків у розділі ''ОПИСОВА ЧАСТИНА'' матеріалах дисциплінарного провадження. Вказує, що після оголошення командиром взводу наказу про виконання бойового розпорядження було повідомлено про здійснення ураження противника за допомогою зброї АГС та МК 19 (що є різновидом гранатометів), проте ОСОБА_1 не має навичок з володіння цим видом зброї про що було повідомлено керівництву.

20.02.2025 року від Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції (надалі відповідач) до суду надійшов відзив на позовну заяву, яким заперечує проти задоволення вимог, наголошуючи, що відповідачем належними та допустимими доказами доведено правомірність своїх дій, висновок службового розслідування сформований у межах компетенції та з урахуванням реального військового стану в державі. Вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, та відповідно спірний наказ є правомірним, обґрунтованим, а застосоване дисциплінарне стягнення є співмірним до вчиненого проступку (а.с.41-65).

Представник позивача надав відповідь на відзив, у якій зазначив, що згідно ч.10 Розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю ОСОБА_1 категорично забороняється користуватися без необхідності чужою зброєю та/або зброєю, навички поводження з якою відсутні. Оскільки з ОСОБА_1 не було проведено навчання зі іншого виду зброї, а він не мав навиків використання такої зброї, було доведено до відома керівництва про неможливість виконання бойового розпорядження. Крім того, вказано не неспівмірність застосованого виду дисциплінарного стягнення (а.с.185-192).

Відповідач надав заперечення на відповідь на відзив, у якій наголошено, що пояснення будь-яких інших осіб стосовно можливості або неможливості (бажання або небажання) виконувати наказ не мають жодного відношення до позивача, оскільки, обов`язок щодо виконання наказу є індивідуальним. Аналіз листа ознайомлення, на якому наявні пояснення позивача щодо ознайомлення із наказом про виконання бойового розпорядження встановлено, що поліцейські які робили свої записи перед позивачем, не повідомляв які саме причини стали підставою для неможливості виконання наказу. Єдиним поліцейський який зазначив, про відсутність навичок у роботі з кулеметом ''КАНІК'' та автоматичною кулеметною установкою ''ШАБЛЯ'' є заступник командира взводу ОСОБА_2 , однак, відповідний запис був зроблений нижче запису ОСОБА_1 , а за таких обставин відповідні обставини - відсутність навичок користування кулеметом ''КАНІК'' та автоматичною кулеметною установкою ''ШАБЛЯ'' не були підставою неможливості виконати наказ у ОСОБА_1 (а.с.196-201).

Рух справи:

Ухвалою суду від 07.01.2025 Одеський окружний адміністративний суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі, справу вирішив розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами (а.с.25-27).

У подальшому Одеський окружний адміністративний суд ухвалою від 08.01.2025 передав адміністративну справі №420/177/25 для розгляду за підсудністю Кіровоградському окружному адміністративному суду (а.с.29-30).

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду Казанчук Г.П. від 17.02.2025 року вказану справу прийнято до свого провадження, розгляд якої вирішено провести за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Сторонам встановлено строк на подачу заяв по суті справи.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10.04.2025 року витребувані додаткові докази.

Розглянувши документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 проходив службу в органах національної поліції, а з 17.05.2023 року, на посаді інспектора взводу №2 роти №1 полку управління поліції особливого призначення № 2 (штурмовий полк " ІНФОРМАЦІЯ_2 ") Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції " ІНФОРМАЦІЯ_1 ".

Постановою Кабінету Міністрів України від 13.01.2023 № 30 ''Про утворення територіального органу Національної поліції'' створено як юридичну особу публічного права міжрегіональний територіальний орган Національної поліції Департамент поліції особливого призначення ''Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України '' ІНФОРМАЦІЯ_1 ''.

З 20.09.2024 року ОСОБА_1 перебував у службовому відрядженні в Донецькій області з метою виконання завдань у взаємодії з підрозділами (військовими частинами) Збройних Сил України, Головного управління розвідки Міністерства оборони України та іншими складовими сектору безпеки і оборони із відсічі та стримування збройної агресії проти України (а.с.84).

Наказом Національної поліції Департаменту поліції особливого призначення ''Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України '' ІНФОРМАЦІЯ_1 '' зведеного підрозділу управління поліції особливого призначення №2 (штурмовий полк '' ІНФОРМАЦІЯ_2 '') від 01.10.2024 року №28дск/ВСЛ ''Про виконання бойового (спеціального) завдання'' з метою здійснення заходів із забезпечення національної безпеки, відсічі і стримування збройної агресії рф проти України наказано зформувати три розрахунки для виконання завдань на великокаліберному кулеметі ''Canik''; зайняття позицій для підготовки та облаштування вогневих позицій, розміщення великокаліберного кулемету ''Canik М2''; доставку розрахунків із необхідним обладнанням до точки висадки та виставляння наряду на ПКП для коригування вогню. У наказів зазначено персоніфікований склад поліцейських, залучених до виконання цього наказу (а.с.218-221).

Через невиконання вказаного наказу, наказом від 03.10.2024 року №463 ''Про призначення службового розслідування'' проведено службове розслідування, за результатом якого складений висновок (а.с.66-.168).

Наказом Національної поліції Департаменту поліції особливого призначення ''Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України '' ІНФОРМАЦІЯ_1 '' від 20.11.2024 року №325 ''Про застосування дисциплінарного стягнення'' за вчинення дисциплінарного проступку, порушення вимог пункту 1 та 2 частини першої статті 64 Закону України ''Про Національну поліцію'', пунктів 1,2 та 4 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, підпунктів 2, 4, 5, 20 та 21 пункту 3 розділу ІІ Посадової інструкції інспектора взводу №2 роти №1 полку управління поліції особливого призначення №2 (''Цунамі'') Департаменту поліції особливого призначення ''Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України '' ІНФОРМАЦІЯ_1 '', що виразилось у невиконанні наказу командира зведеного підрозділу управління поліції особливого призначення №2 (штурмовий полк '' ІНФОРМАЦІЯ_2 '') від 01.10.2024 року №28дск/ВСЛ ''Про виконання бойового (спеціального) завдання'' застосувати до інспектора взводу №2 роти №1 полку управління поліції особливого призначення № 2 (штурмовий полк " ІНФОРМАЦІЯ_2 ") Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції " ІНФОРМАЦІЯ_1 " лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції (надалі спірний наказ-1, а.с.14).

Наказом Національної поліції Департаменту поліції особливого призначення ''Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України '' ІНФОРМАЦІЯ_1 '' від 11.12.2024 року №1660 о/с ''По особовому складу'' відповідно до Закону України ''Про Національну поліцію'' вирішено звільнити зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляду звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) лейтенанта поліції ОСОБА_1 (надалі спірний наказ-2, а.с.172).

Отже, правомірність та законність спірних наказів є предметом спору, переданого на вирішення адміністративного суду.

Згідно статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні відносини врегулюються Законом України ''Про Національну поліцію'' від 05.07.2015 № 580-VIII та Законом України №2337-VIII від 15.03.2018 року, яким затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України.

За визначенням, наведеним у частині 1 статті 17 Закону України "Про Національну поліцію", поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частиною 1 статті 64 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: 6) у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення.

Відповідно до частин 1, 2 статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України".

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України №2337-VIII від 15.03.2018 року затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (надалі Дисциплінарний статут НПУ), який містить зокрема такі норми:

Відповідно до статті Дисциплінарного статуту НПУ службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

У стаття 11 Дисциплінарного статуту НПУ визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану викладено у Розділі V Дисциплінарного статуту НПУ.

Частиною першою статті 26 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

На підставі службової записки начальника відділу моніторингу УПОП №2 ДПОП ''ОШБ ''Лють'' майора поліції Владислава Ткаченка від 02.10.2024 №119/59/13-2024вн/ВСЛ за фактом можливого порушення службової дисципліни винесений наказ від 03.10.2024 року №463 ''Про призначення службового розслідування'' (а.с.68-77), який доведено до відома ОСОБА_1 , що підтверджується його підписом.

Порядок утворення в органах (підрозділах) поліції, а також закладах вищої освіти із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07 листопада 2018 року № 893, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 28 листопада 2018 року за 1356/32808 (далі - Наказ № 893).

За результатом проведення службового розслідування затверджений Висновок службового розслідування за фактом відмови від виконання наказу окремими працівниками роти №1 УПОП №2 ДПОП ''ОШБ ''Лють'' (а.с.106-162).

Вказаним висновком встановлено, що 02.10.2024 року особовому складу підрозділу оголошений наказ командира зведеного підрозділу УПОП №2 (штурмовий полк ''Цунамі'') ДПОП ''ОШБ ''Лють'' від 01.10.2024 року №28дск/ВСЛ ''Про виконання бойового (спеціального) завдання'' (надалі БН від 01.10.2024 №28дск/ВСЛ). Після доведення до відома якого, весь склад підрозділу, у тому числі і ОСОБА_1 повідомив, що наказ йому зрозумілий та він готовий його виконувати, однак через морально-психологічний стан не дозволяє приступити до виконання БН від 01.10.2024 №28дск/ВСЛ.

У ході письмового ознайомлення з вимогами БН від 01.10.2024 №28дск/ВСЛ ОСОБА_1 вказав, що з наказом ознайомлений, виконувати не відмовляється з вище вказаних причин, виконувати його не можу на даний момент (а.с.170).

Оглянувши відеозапис ознайомлення складу підрозділу з БН від 01.10.2024 №28дск/ВСЛ, суд зазначає, що причинами не можливості виконання цього БН названі як потреба у відпустках, психологічний стан не дозволяє виконати БН, наявність конфлікту між керівництвом підрозділу про що була подана колективна скарга, факт того, що особовий склад підрозділу зобов`язаний самостійно шукати орендоване житло та забезпечувати себе продуктами та водою.

Водночас, суд зауважує, що під час оголошення БН від 01.10.2024 №28дск/ВСЛ та підтвердження на відеозаписі, жоден із особового складу, у тому числі і позивач, не зазначав про неможливість виконання БН через відсутність навиків застосування великокаліберному кулеметі ''Canik''.

Разом із цим матеріали справи не містять будь-яких рапортів (письмових звернень) з боку позивача, де він зазначав про неможливість виконання БН через відсутність навиків використання великокаліберного кулемету ''Canik''.

На листі ознайомлення з БН від 01.10.2024 №28дск/ВСЛ перед письмовим поясненням ОСОБА_1 проставили відмітку про ознайомлення (а.с.169-170):

- 02.10.2024 о 13.11 ОСОБА_3 , поліцейський взводу № 2 рота № 1, який зазначив: «З наказом ознайомлений, виконувати не відмовляюсь, але із вище вказаних причин на даний момент не можу» прізвище, ініціали та підпис;

- 02.10.2024 о 13.11 ОСОБА_4 , поліцейський взводу № 2 роти № 1, який зазначив «З наказом ознайомлений, виконувати не відмовляюсь, але із вище вказаних причин на даний момент не можу» прізвище, ініціали та підпис;

- 02.10.2024 о 13.11 ОСОБА_5 , поліцейський взводу № 2 роти № 1, який зазначив «З наказом ознайомлений, виконувати не відмовляюсь, але із вище вказаних причин на даний момент не можу» підпис.

- та надалі позивач, який також зазначив «02.10.2024 о 13:11 ОСОБА_1 інспектор взводу № 2 роти № 1 з наказом ознайомлений, виконувати його НЕ відмовляюсь, але з вищезазначених причин виконати його не можу на даний момент».

Отже, поліцейські які робили свої записи перед позивачем, не повідомляли які саме причини стали підставою для неможливості виконання наказу. Єдиним поліцейський який зазначив, про відсутність навичок у роботі з кулеметом «КАНІК» та автоматичною кулеметною установкою «ШАБЛЯ» є заступник командира взводу ОСОБА_2 , однак, відповідний запис був зроблений нижче запису ОСОБА_1 , а за таких обставин відповідні обставини - відсутність навичок користування кулеметом «КАНІК» та автоматичною кулеметною установкою «ШАБЛЯ» не були вказані позивачем, як підставою неможливості виконати БН від 01.10.2024 №28дск/ВСЛ.

При цьому, аналізуючи зміст БН від 01.10.2024 №28дск/ВСЛ, суд зазначає про відсутність у ньому персоніфікованої інформації хто саме має використовувати великокаліберному кулеметі ''Canik''. Водночас, окрім обов`язку зайняття позицій для підготовки та облаштування вогневих позицій, розміщення великокаліберного кулемету ''Canik М2'' вказано також і про доставку розрахунків із необхідним обладнанням до точки висадки та виставляння наряду на ПКП для коригування вогню. Тобто, в разі неможливості позивачем використовувати вказаний вид зброї, останній міг би виконувати і інші завдання, окреслені в БН від 01.10.2024 №28дск/ВСЛ.

У висновку службового розслідування зазначено, що опитаний ОСОБА_1 пояснив, що зміст БН від 01.10.2024 №28дск/ВСЛ йому був зрозумілий, однак виконати його він не мав можливості через морально-психологічний стан, бажання отримати щорічну оплачувану відпустку для врегулювання соціально-побутових, сімейних питань а відпочинку, у зв`язку із відсутністю місяця проживання, предоставленого НПУ на період відрядження, належного забезпечення харчування, відсутністю кімнати зберігання зброї для здачі виданого озброєння, відсутність навиків повідомлення з автоматичної кулеметної установки ''Шабля''.

Водночас, відеозапис не містить інформації, що підставою для неможливості виконати позивачем бойовий наказ є саме відсутність навиків до іншого виду зброї (кулемета).

Відповідно до пункту 1 розділу II Положення про Департамент поліції особливого призначення ''Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України '' ІНФОРМАЦІЯ_1 '' затвердженого наказом Національної поліції України від 31 січня 2023 року № 66 (в редакції наказу НПУ від 16.04.2024 № 403) основним завданням Департаменту є участь у реалізації державної політики у сфері охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави, протидії злочинності, забезпечення публічної (громадської) безпеки і порядку, оборони України, виконання завдань територіальної оборони, забезпечення та здійснення заходів правового режиму надзвичайного або воєнного, стану, у тому числі шляхом взаємодії з іншими складовими сектору безпеки і оборони України.

АГС-17 ''Полум`я'' 30-мм станковий автоматичний гранатомет, призначений для ураження живої сили та вогневих засобів супротивника, розташованих поза укриттям, у відкритих окопах (траншеях) та за природними складками місцевості (у виярках, ярах, на зворотних схилах висот).

Великокаліберний кулемет "Canik" MK2 QCB це турецький великокаліберний кулемет, аналог американського Browning M2, що використовується Збройними Силами України, має калібр 12.7 мм і призначений для ураження живої сили та легкоброньованої техніки противника на великих відстанях.

Принагідно, суд зауважує, наразі триває воєнний стан у зв`язку із повномасштабною війною, і використання різного виду озброєння має відбуватись у більш стислі строки та, можливо, як от використання різновиду кулемету, у спрощеному порядку, з огляду на те, що позивач був відряджений з метою виконання завдань у взаємодії з підрозділами ЗСУ, ГУ розвідки з метою безпеки і оборони із відсічі та стримування збройної агресії проти України.

Отже, під час судового засідання не спростований факт відмови позивача від виконання бойового наказу. Порушень щодо проведення службового розслідування судом не встановлено.

На переконання суду, за вказаний вид дисциплінарного порушення, з огляду на воєнний стан, законодавством передбачена можливість звільнення з органів поліції, що є крайнім заходом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту НПУ дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарна комісія дійшла до висновку, що позивачем вчинений дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у відмові виконати бойовий наказ, що підриває авторитет Національної поліції України, а такі дії можуть створювати загрозу іншим особам, які боронять України на полі бою.

Іще одним доводом, на які посилається представник позивача, як на протиправність оскаржуваних наказів є неспівмірність застосованого виду дисциплінарного стягнення.

Так, спірним наказом від 20.11.2024 застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Представник позивача наголошує, що застосування до позивача найсуворішого дисциплінарного стягнення є протиправним.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту НПУ дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

У частинах 8, 9 стаття 19 Дисциплінарного статуту НПУ визначено, що під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Згідно статті 20 Дисциплінарного статуту НПУ повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.

Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання (ч.9 ст.20 ДС НПУ).

Статтею 29 Дисциплінарного статуту НПУ урегульовано питання щодо особливостей застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, частиною першою якої визначено, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Частиною другою статті 29 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Спір у цій справі виник у зв`язку із застосуванням до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції відповідно до Закону України «Про Національну поліцію».

У постанові від 23.11.2023 у справі №420/14443/22 Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду зазначив, що, згідно з усталеною практикою Верховного Суду, обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень (постанови Верховного Суду від 01.04.2020 у справі № 806/647/15, від 21.01.2021 у справі № 826/4681/18, від 28.10.2021 у справі №520/1578/2020, від 09.02.2022 у справі № 160/12290/20 та ін.)

Законом України "Про внесення змін до законів України "Про Національну поліцію" та "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану" від 15.03.2022 № 2123-IX Дисциплінарний статут доповнено розділом V "Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану". Указані зміни набрали чинності 01.05.2022.

У разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею (частина перша статті 29 Дисциплінарного статуту).

За змістом частини другої статті 29 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Указаною нормою встановлено правило, відповідно до якого за вчинення поліцейським кожного наступного дисциплінарного проступку неможливо застосувати таке саме або менш суворе дисциплінарне стягнення, якщо це прямо не передбачено цією нормою.

Іншими словами, згадана норма визначає, що дисциплінарне стягнення накладається в порядку зростання, а не застосовується послідовно, як помилково вважає позивач.

Отже, повноваження керівника щодо обрання одного з видів дисциплінарного стягнення у період дії воєнного стану залишаються дискреційними, але з урахуванням особливостей його застосування, визначеного у статті 29 Дисциплінарного статуту, зокрема, з дотриманням порядку зростання.

Беручи до уваги висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 23.11.2023 у справі №420/14443/22 та від 30.04.2025 року у справі №320/8086/23, доводи позивача про те, що в спірних правовідносинах відповідач не міг застосувати до нього відразу найсуворіше дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції ґрунтуються на неправильному застосуванні статей 19 і 29 Дисциплінарного статуту.

Дисциплінарна комісія, врахувавши вимоги підпункту 2 пункту 1 наказу Національної поліції України №507 від 19.07.2022 року "Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції", рекомендувала застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

У спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення до позивача було застосоване за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції, а не за вчинення адміністративного правопорушення чи у зв`язку зі складанням протоколу про адміністративне правопорушення.

Спірний наказ від 20.11.2024 року №325 прийняти відповідачем, під час якого, на переконання суду, були враховані усі істотні обставини, які були встановлені службовим розслідуванням, а відтак такий наказ прийнятий у спосіб та у межах повноважень, визначених законодавством. А тому, у задоволенні позову в цій частині слід відмовити.

У пункті 23 частини 1 статті 4 КАС України наведене визначення похідної позовної вимоги - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Позовна вимога про визнання протиправним наказу від 11.12.2024 року №1660 о/с є похідно від вимоги про визнання протиправним наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до частини 3 статті 22 Дисциплінарного статуту НПУ дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції за порушення службової дисципліни є окремою підставою для звільнення, яка не пов`язана із притягненням позивача до адміністративної відповідальності.

Суд погоджується з доводами відповідача про те, що поліцейським ОСОБА_1 порушено Присягу поліцейського у зв`язку з відмовою виконати бойовий наказ, та відповідно містять склад дисциплінарного проступку. Такі дії не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, дискредитують звання поліцейського, підривають довіру до нього як до носія влади, негативно впливають на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства, особливо під час воєнного стану.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення позивача зі служби в поліції, як крайнього заходу дисциплінарного впливу, відповідає ступеню тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та вини позивача.

Відповідач дотримався порядку проведення службового розслідування та застосування дисциплінарного стягнення в період дії воєнного стану, передбаченого розділами III, V Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 року за №1355/32807.

Оскаржувані накази є законними, тому у задоволенні позову про їх скасування та про поновлення позивача на службі слід відмовити.

При цьому, не підлягають задоволенні позовні вимоги щодо поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку, оскільки вказані вимоги є похідними від задоволення яких суд відмовив.

Судові витрати у справі сторони не понесли.

Керуючись статтями 9, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ :

Відмовити у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту поліції особливого призначення ''Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України '' ІНФОРМАЦІЯ_1 '' ( АДРЕСА_2 ; код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ).

Рішення суду направити сторонам.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. КАЗАНЧУК