Справа № 755/12752/25
Суддя: Хромова О. О.
Дата ухвалення: 2025-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження №: 2-а/755/364/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

"14" липня 2025 р. Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О., перевіривши матеріали позовної заяви за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпровського районного суду міста Києва із адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування штрафу, накладеного ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі

17 000,00 грн та штрафних санкцій у розмірі 34 000,00 грн.

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями позов передано на розгляд судді Хромовій О.О.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі згідно зі статтею

171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд виходить із такого.

Згідно із частинами першою, другою статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Перевіривши матеріали позовної заяви та долучених до неї документів, судом встановлено такі недоліки.

За змістом і формою позовна заява повинна відповідати вимогам статей 160, 161 КАС України.

Відповідно до статті 1 КАС України визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах.

Згідно частиною першою статті 3 КАС України порядок здійснення адміністративного судочинства встановлюється Конституцією України, цим Кодексом та міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Згідно з частиною першою статті 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до частини п`ятої статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Верховний Суд зазначає, що спосіб захисту порушеного права обирає позивач, а суд захищає порушене право позивача з урахуванням ефективного способу захисту та норм матеріального права, які регулюють спірні правовідносини.

Також звертається увага позивача на те, що прохальна частина позовної заяви має особливо важливе значення при розгляді справи з огляду на застосування принципу диспозитивності, оскільки є тією формою захисту, яку просить заявник у суду, тому вона має бути чіткою та конкретною, сформульованою відповідно до суті позову.

Тобто, це та частина позову, яка відображає звернену до суду вимогу про здійснення певних дій, пов`язаних із застосуванням конкретних способів захисту порушеного, оспореного чи невизнаного права.

Прохальна частина адміністративного позову ОСОБА_1 містить вимогу про визнання недійсним стягнення штрафу на підставі частини другої статті 308 КУпАП у разі несплати штрафу протягом 15 днів з дня отримання постанови у розмірі 17 000,00 грн.

З обґрунтування позовної заяви вбачається, що позивач звертається до суду з питання оскарження постанови ІНФОРМАЦІЯ_1 від 16 січня 2025 року № В/801 у справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною стертою статті 210-1 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17 000,00 грн.

Таким чином, на виконання вимог ухвали про залишення позову без руху позивачеві слід визначитися із належним способом захисту та викласти прохальну частину позовної заяви, з урахуванням обраного позивачем способу захисту.

Також суд звертає увагу позивача на таке.

Пунктом 5, 8 частини п`ятої статті 160 КАС України встановлено, що у позовній заяві зазначаються, серед іншого, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

З урахуванням положень частини четвертої, п`ятої статті 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається серед іншого клопотання про витребування доказів.

Водночас, до адміністративного позову ОСОБА_1 не долучено копії постанови ІНФОРМАЦІЯ_1 від 16 січня 2025 року № В/801 у справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 210-1 КУпАП, про неможливість надання копії позивач не зазначає, клопотання про витребування доказів не заявив.

Таким чином, на виконання вимог ухвали про залишення позову без руху позивачеві слід надати копію постанови ІНФОРМАЦІЯ_1 від 16 січня 2025 року № В/801.

Також суд враховує таке.

Положеннями частин першої, другої статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, приписи процесуального закону пов`язують початок перебігу строку звернення до суду або з дня, коли особа дізналася про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, або з дня, коли особа могла дізнатися їх порушення.

Частиною другою статті 286 КАС України встановлено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно із частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Тобто, строк звернення до адміністративного суду може бути поновлений лише за наявності поважних підстав, наявність яких підтверджена відповідними доказами.

Постанову № В/801 за справою про адміністративне правопорушення за частиною третьою статті 2101 КУпАП винесено 16 січня 2025 року. Таким чином, десятиденний строк на оскарження такої постанови тривав до 27 січня 2025 року (включно).

Позов подано до суду 08 липня 2025 року (вхід. від 08 липня 2025 року, № 39307), тобто з пропуском встановленого статтею 286 КАС України 10-денного строку звернення до суду з відповідної заявою.

Адміністративний позов ОСОБА_1 містить клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку. На обґрунтування заявленого клопотання позивач зазначає, що штраф позивачем сплачено, але ознайомитися із адміністративною справою можливості не було. Позивачем подано запит до АТ «Укрпошта» щодо направлених на його ім`я поштових відправлень. Оскільки підтвердження про належне повідомлення позивача відсутнє, просив поновити процесуальний строк для надання можливості вирішення питання правомірності накладення штрафу.

У тексті позовної заяви ОСОБА_1 також зазначає, що 26 травня 2025 року Дніпровським відділом державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було заблоковано його рахунки. Позивач звернувся до органу виконавчої служби, отримав реквізити для сплати штрафу. Можливості детально ознайомитися із постановою не мав, тому звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо надання копії такої постанови та ознайомлення з матеріалами справи про адміністративне правопорушення. У органі виконавчої служби позивачеві вказали, що спірну постанову він повинен був отримати засобами поштового зв`язку. У зв`язку із вказаним ОСОБА_1 звернувся із відповідним запитом до АТ «Укрпошта».

До матеріалів позовної заяви долучено докази надсилання ІНФОРМАЦІЯ_1 поштового відправлення № 504, а саме накладну від 08 липня 2025 року

№ 504 та опис вкладення поштового відправлення від 08 липня 2025 року, у якому зазначено про копію позовної заяви на 11 арк. та запиту на 1 арк. Копії такого запиту до матеріалів адміністративного позову не долучено. Також позивачем надано копію запиту до АТ «Укрпошта» від 07 липня 2025 року та доказ його надсилання адресатові, поштове відправлення № 776.

Таким чином, про наявність постанови ІНФОРМАЦІЯ_1 від

16 січня 2025 року № В/801 позивачеві відомо з 26 травня 2025 року, про що позивач зазначає самостійно у тексті позовної заяви. Водночас, доказів неможливості ознайомитися із матеріалами виконавчого провадження у відділі державної виконавчої служби, письмової відмови у реалізації прав боржника, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», в частині права на ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, позивач не надає. При цьому, відомостей про зазначене виконавче провадження з примусового виконання постанови ІНФОРМАЦІЯ_1 від

16 січня 2025 року № В/801 ОСОБА_1 також не надає. Доказів звернення до ІНФОРМАЦІЯ_1 із запитом про надання копії постанови та матеріалів у справі про адміністративне правопорушення у період від 26 травня 2025 року по 08 липня 2025 року позивач також не надає.

Водночас, звернення до АТ «Укрпошта» із запитом про надання інформації про всі поштові відправлення, що надходили на ім`я ОСОБА_1 у період із 01 грудня 2024 року по 01 лютого 2025 року, не позбавляло позивача своєчасно звернутися до суду із відповідним позовом про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення та заявити відповідні клопотання про витребування доказів.

Суд також враховує, що зазначений запит до АТ «Укрпошта» ОСОБА_1 направлено 07 липня 2025 року, тобто, за один календарний день до дати звернення до суду, та, водночас, майже через два місяці після отримання інформації про притягнення до адміністративної відповідальності.

Суд також враховується, що питання, пов`язані з оцінкою поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, неодноразово вирішувалось й Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, у постанові від 27 травня 2020 року у справі № 9901/546/19, де вказано на те, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Тобто строк звернення до адміністративного суду може бути поновлений лише за наявності поважних підстав, наявність яких підтверджена відповідними доказами.

Враховуючи викладене, строк на звернення до суду з цим позовом не може бути поновлено з тих підстав, які зазначені у позовній заяві, за відсутності відповідних доказів обставин, на які посилається позивач.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене, з урахуванням визнання судом підстав для поновлення пропущеного строку неповажною у зв`язку із необґрунтованістю, наявні підстави для залишення позову без руху та надання позивачеві можливості в триденний строк з дня отримання копії ухвали, подати до суду заяву, в якій вказати інші підстави для поновлення строку, долучивши докази на підтвердження поважності причин такого пропуску.

За змістом частин першої, другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного вище, адміністративний позов ОСОБА_1 про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, а тому його слід залишити без руху.

У разі невиконання вимог цієї ухвали адміністративний позов ОСОБА_1 згідно із вимогами пункту першого частини четвертої статті 169 КАС України буде повернуто позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5, 160, 161, 169, 171, 242, 243, 248, 286 КАС України,

П О С Т А Н О В И В:

Визнати причини пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом неповажними.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування адміністративного стягнення, - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - три дні з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Хромова