Справа № 420/27668/24
Суддя: Лук'янчук О.В.
Дата ухвалення: 2025-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 липня 2025 р.м. ОдесаСправа № 420/27668/24

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого Лук`янчук О.В.

суддів Бітова А.І.,

Ступакової І.Г.

за участю секретаря - Потомського А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одеса адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 березня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И Л А:

У вересні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду першої інстанції з позовом до Головного управління ДПС в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, в якому просила визнати протиправним та скасувати наказ від 05.08.2024 року №3ДС «Про накладення дисциплінарного стягнення», яким на неї накладено дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани, за фактом порушення правил етичної поведінки державного службовця.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 18.03.2025 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій посилалась на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

У поданій апеляційній скарзі апелянт посилалась на те, що відповідач у наказі ГУ ДПС №146 та розпорядженні ГУ ДПС № 9-р встановив процедуру зовнішнього контролю для виконання нею службових обов`язків, пов`язаних із використанням інформаційно-комунікаційної системи ДПС відносно КП АФ радгосп «Білозерський» та ПП «Криниця». Як вказує апелянт, зовнішній контроль здійснювався з боку осіб, уповноважених на забезпечення виконання вимог п.1 наказу ГУ ДПС №146, які є її безпосередніми керівниками, завдання яких я виконувала.

В апеляційній скарзі позивач посилалась на те, що всі її дії щодо КП АФ радгосп «Білозерський» та ПП «Криниця» носили контрольований та допоміжний характер, а не були самостійними; вся інформація отримана нею передавалася іншому працівнику для виконання, яку визначали особи, уповноважені на забезпечення виконання вимог п.1 наказу ГУ ДПС №146.

Таким чином, апелянт вважає, що зовнішній контроль здійснювався у формі перевірки вчинення дій та отриманої в інформаційно-комунікаційної системи ДПС інформації.

Також апелянт зазначила, що нею не розроблялось та не приймалося будь-яких рішень чи проектів рішень стосовно КП АФ радгосп «Білозерський» та ПП «Криниця» щодо адміністрування єдиного податку 4 група.

В свою чергу, як вказує апелянт, наказом ГУ ДПС №146 не врегульовано питання щодо надання письмового повідомлення для встановлення зовнішнього контролю щодо обставин, до яких вже встановлений зовнішній контроль. Із змісту цього наказу, на думку позивачки, слідує, що зовнішній контроль є постійним, а не разовим.

Крім того, як зазначає позивачка, суд першої інстанції не надав оцінки та не прийняв до уваги те, що з 25.10.2023 року відсутній потенційний чи реальний конфлікт інтересів між нею та КП АФ радгосп «Білозерський», оскільки цим платником податків припинена підприємницька діяльність у зв`язку з банкрутством, а строк виконання всіх грошових зобов`язань за «конфліктним» договором оренди земельної ділянки вважається таким, що настав. Ці обставини підтверджуються ухвалою Господарського суду Одеської області від 25.10.2023 у справі №916/4487/23.

Також позивач зазначила, що 25.01.2024 року між її матір`ю ОСОБА_2 (власник земельної ділянки) та ПП «Криниця» достроково розірваний договору оренди землі. Ці обставини, на думку позивачки, свідчать про відсутність приватного інтересу, потенційного конфлікту інтересів чи реального конфлікту інтересів між нею та вказаним суб`єктом господарювання.

Апелянт вказує на те, що відповідачем не були з`ясовані ці обставини, що слідує зі змісту наказу ГУ ДПС №ЗДС «Про накладення дисциплінарного стягнення»

Водночас, на думку апелянта, суд не надав правової оцінки наказу ГУ ДПС №146 щодо процедури повідомлення уповноважених осіб, про виникнення обставин, визначених п.1 цього наказу.

Апелянт вважає, що наказ ГУ ДПС від 05.08.2024 року «Про накладення дисциплінарного стягнення» та всі матеріали дисциплінарної справи, що стали підставою для його прийняття, не містять жодного посилання на конкретний пункт посадових обов`язків, визначених Посадовою інструкцією чи положення про Відділ та Управління, що нею порушені.

Також в апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилалась на помилковість висновку суду щодо встановлення факту недотримання нею у період жовтня-грудня 2023 вимог наказів ДПС України від 02.09.2019 року №52, яким затверджено «Правила етичної поведінки в органах Державної податкової служби», та від 15.05.2020 року №216, яким затверджено «Порядок доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах ДПС України», при роботі в інформаційно-комунікаційних системах ДПС по перегляду інформації щодо СГД, по яких у неї врегульовано конфлікт інтересів наказом ГУ ДПС №146, а саме відносно КП АФ радгосп «Білозерський» та ПП «Криниця».

Апелянт вважає, що суд не встановив, які саме норми вказаних наказів ДПС України були нею порушені, у чому полягає недотримання нею приписів Правил №52 та Порядку №216.

Апелянт не погодилась з висновком суду першої інстанції стосовно того, що оголошення Офіційного попередження про неприпустимість протиправної поведінки від 22.02.2024 свідчить про вчинення нею дисциплінарного правопорушення, вчиненого вперше.

Позивачка стверджувала, що перегляд інформації по платнику податків ПП «Криниця» в інформаційно-комунікаційній системі ДПС у спірний період з 03.10.2023 по 31.01.2024 здійснювався нею на виконання службових обов`язків із запровадженим зовнішнім контролем у спосіб визначений наказом ГУ ДПС №146 та розпорядженням ГУ ДПС №9-р.

На переконання позивача, відповідачем під час дисциплінарного провадження не доведено належними та допустимими доказами те, що нею вчинялися дії, що полягали б у неповідомленні уповноважених осіб про виникнення обставин, пов`язаних з діяльністю КП АФ радгосп «Білозерський» () та ПП «Криниця» (), які потребують застосування зовнішнього контролю за виконанням службових повноважень, а також не встановлено фактів наявності приватного інтересу та використання доступу до службової інформації у позаслужбових цілях.

З огляду на це апелянт вважає, що нею не порушувались вимоги пунктів 7.2, 7.3 розділу 7 Порядку №216 та Правил №52.

Під час проведення дисциплінарного провадження Дисциплінарною комісією ГУ ДПС не було встановлено фактів стосовно мене наявності приватного інтересу та використання доступу до службової інформації у позаслужбових цілях. Отже, відсутні підстави для висновку щодо порушення мною правил етичної поведінки державних службовців.

З огляду на викладене апелянт просить скасувати рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18.03.2025 року та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Згідно статті 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне:

Судом встановлено, що ОСОБА_1 працює в Головному управлінні ДПС в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі на посаді старшого державного інспектора відділу адміністрування податку на прибуток, неприбуткових організацій і установ та спрощеної системи оподаткування управління юридичних осіб ГУ ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі.

В силу своїх посадових обов`язків позивач є користувачем інформації в інформаційно-телекомунікаційній системі Державної податкової служби України.

03.10.2023 року в день виходу із простою позивач подала повідомлення про потенційний конфлікт інтересів, в якій зазначила, що вона має на праві власності земельну ділянку за наступною адресою: Херсонська область, Білозерська ТГ, сільрада Білозерська, площа - 0,86 га, кадастровий номер - :05:023:0034, яка була надана в оренду юридичній особі КП АФ радгосп «Білозерський», а також вказала на наявність у її матері - ОСОБА_2 на праві власності земельної ділянки за наступною адресою: Херсонська область, Дар`ївська ТГ, сільрада Інгулецька, площа 4,76 га, кадастровий номер - :05:003:0024, яка була надана в оренду юридичній особі ПП «Криниця».

Врегулювання конфлікту інтересів було здійснено шляхом видання наказу Головного управління ДПС в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі від 04.10.2023 року №146 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів» (а.с. 175), за вимогами п.п.1 та 3.1 якого передбачено здійснення уповноваженими особами зовнішнього контролю на час виконання повноважень на займаній посаді позивачем у формі перевірки вчинення дій, змісту рішень чи проектів рішень, що приймаються або розробляються позивачем з питань, пов`язаних з діяльністю КП АФ радгосп «Білозерський» та ПП «Криниця». В свою чергу, за п.4.1 вказаного наказу позивач була зобов`язана невідкладно письмово повідомляти уповноважених осіб про виникнення обставин, визначених п.1.

31.01.2024 року відповідачем було отримано лист від ДПС України за №2583/7/99-00-14-02-07 щодо вчинення можливих неправомірних дій посадовими особами Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі при роботі в інформаційно-комунікаційних системах ДПС, згідно додатку до якого встановлено, що позивач у період жовтня-грудня 2023 року здійснила 25 разів перегляд інформації щодо КП АФ радгосп «Білозерський» та ПП «Криниця», по яким вона має врегульований конфлікт інтересів (а.с.175).

При цьому, жодного повідомлення на адресу уповноважених осіб про виникнення підстав, визначених п.4 наказу ГУ ДПС від 04.10.2023 року №146 позивачем не було надано.

Враховуючи вищевказані обставини, 22.02.2024 року позивачу було оголошено офіційне попередження про неприпустимість протиправної поведінки за №3/21-22-14-18 у зв`язку з тим, що вона допустила випадки недотримання вимог наказів ДПС України від 02.09.2019 року №52, від 15.05.2020 року №216 при здійсненні роботи в інформаційно-комунікаційних системах ДПС по перегляду інформації щодо СГД, по яких у неї врегульовано конфлікт інтересів, а саме: КП АФ радгосп «Білозерський» та ПП «Криниця». З приводу застереження ОСОБА_1 пояснила, що виконувала контрольні доручення ДПС України (а.с. 177).

22.02.2024 ОСОБА_1 надала особисте письмове зобов`язання про заборону в перегляду та отриманні інформації з інформаційно-комунікаційних систем ДПС відносно КП АФ радгосп «Білозерський» () та ПП «Криниця» (), по яким вона має врегульований конфлікт інтересів.

З метою недопущення вищезазначених фактів з боку посадових осіб ГУ ДПС, завідувачем сектору з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС Олійником В.М. 23.02.2024 додатково було проведено навчання (під особистий підпис) для усіх працівників управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС щодо дотримання вимог наказу ДПС України від 02.09.2019 № 52 «Про затвердження правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби» ( зі змінами та доповненнями), від 15.05.2020 № 216 «Про затвердження Порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби України» (зі змінами) при здійсненні роботи в інформаційно-комунікаційних системах ДПС, зокрема, щодо заборони на перегляд та отримання інформації з інформаційно-комунікаційних систем ДПС щодо: -юридичних осіб або фізичних осіб-підприємців, відносно яких у посадових осіб ГУ ДПС врегульовано конфлікт інтересів; - юридичних осіб або фізичних осіб-підприємців, які являються близькими родичами посадових осіб ГУ ДПС у розумінні статті 1 Закону України «Про запобігання корупції».

26.04.2024 року за №12355/7/99-00-14-02-07 відповідачем отримано другий лист ДПС України щодо вчинення можливих неправомірних дій посадовими особами Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (а.с.179).

Додатком до листа надано витяг з Журналу перегляду користувачами Головного управління ДПС в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі інформації в підсистемах ІКС «Податковий блок» (моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Податковому блоці, моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Системі співставлення та Єдиному вікні подання електронної звітності) по запитуваних платниках за період з 01.01.2024 року по 10.04.2024 року (а.с.179, зворотній бік), а саме по перегляду інформації старшим державним інспектором відділу адміністрування податку на прибуток, неприбуткових установ і організацій та спрощеної системи оподаткування управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС ОСОБА_1 стосовно ПП «Криниця» (). 7 разів:

05.01.2024 9:46:09, 9264380 - підсистема «Обробка податкової звітності та платежів» - режим «Подана звітність» - пошук платника;

26.01.2024 14:10:36, 9748240 - підсистема «Облік платежів» - режим «Облік платежів. Перегляд та друк ІКП»;

26.01.2024 14:10:41, 6223490 - підсистема «Облік платежів» - режим «Облік платежів. Перегляд та друк ІКП»;

26.01.2024 14:11:01, 0331470 - підсистема «Обробка податкової звітності та платежів» - режим «Подана звітність» - пошук платника;

26.01.2024 14:11:49, 2143310 - підсистема «Облік платежів» - режим «Облік платежів. Перегляд та друк ІКП»;

26.01.2024 14:11:54, 4257880 - підсистема «Облік платежів» - режим «Облік платежів. Перегляд та друк ІКП»; 31.01.2024 14:51:51,1564150 - підсистема «Обробка податкової звітності та платежів» - режим «Подана звітність» - пошук платника.

Також надано Журнал дій співробітника ГУ ДПС Шаповалової Тетяни Віталіївни по документу ГУ ДПС від 25.01.2024 № 146/6/21-22-04-05-07 на одному аркуші, в якому відображено вчинення 6-ти дій:

31.01.2024 08:07:39 - відкриття картки в УДО;

31.01.2024 08:07:43 - перегляд електронного примірника;

31.01.2024 08:07:52 - перегляд електронного примірника;

31.01.2024 08:09:13 - відкриття картки в УДО;

31.01.2024 08:09:19 - перегляд електронного примірника;

31.01.2024 08:12:49 - перегляд електронного примірника.

Згідно з наказом ГУ ДПС від 02.05.2024 № 92 «Про проведення перевірки з питань дотримання антикорупційної програми» відповідачем було проведено перевірку фактів, викладених у листі ДПС України від 26.04.2024 № 12355/7/99-00-14-02-07 щодо вчинення можливих неправомірних дій посадовими особами ГУ ДПС при роботі в інформаційно-комунікаційних системах ДПС.

В ході проведення перевірки управлінням з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС отримано письмові пояснення від ОСОБА_1 від 03.05.2024 та 22.05.2024 щодо вчинення відповідних дії в ІКС ДПС. Згідно наданих пояснень позивачка зазначила, що оскільки в її діях не вбачається порушень діючого законодавства про корупцію, а відтак, не зважаючи на вимоги п.п. 4.1. п. 4 Наказу ГУ ДПС від 04.10.2023 №146 підстави повідомляти уповноважених осіб у неї були відсутні, оскільки вона лише здійснювала перегляд інформації по КП АФ радгосп «Білозерський» () та ПП «Криниця» ().

06.05.2024 року на виконання вимог п.4.1. наказу Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі від 04.10.2023 року №146 до відповідача надійшло повідомлення від 03.05.2024 року позивача стосовно зміни обставин, які визначили наявність конфлікту інтересів відносно ПП «Криниця», а саме: дострокове розірвання договору оренди земельної ділянки за угодою від 15.01.2024 року (земельна ділянка за адресою: Херсонська область, Дар`ївська ТГ, сільрада Інгулецька, площею 4,76га (кадастровий номер :05:003:0024, яка належить ОСОБА_2 та була передана в оренду ПП «Криниця»).

За результатами розгляду повідомлення видано наказ Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі від 07.05.2024 року №93 «Про внесення змін до наказу Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі від 04.10.2023 року №146», згідно якого ПП «Криниця» вилучено з переліку підприємств, відносно яких у позивача наявний конфлікт інтересів.

За наслідком проведення перевірки складено акт перевірки від 24.05.2024 № 2/21-22-14-11, в якому вказано на встановлення з боку позивачки порушення правил етичної поведінки державного службовця.

На підставі доповідної записки завідувача сектору з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС Валерія Олійника від 29.05.2024 № 92/21-22-14-11 та акту перевірки від 24.05.2024 № 2/21-22-14-11, Головним управлінням ДПС в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі прийнято наказ від 13.06.2024 року №2-дп було порушено дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 старшого державного інспектора відділу адміністрування податку на прибуток, неприбуткових установ і організацій та спрощеної системи оподаткування управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі за фактом порушення правил етичної поведінки державного службовця.

На підставі подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі від 31.07.2024 року № 68/21-22-11-01-12 прийнято наказ від 05.08.2024 року №3ДС «Про накладення дисциплінарного стягнення», згідно з яким за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 2 частини 2 статті 65 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889 «Про державну службу» - порушення правил етичної поведінки державних службовців, що виразилося у порушенні статті 38 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції», п.2 розділу ІІІ Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом НАДС від 05.08.2016 № 158, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31 серпня 2016 року за № 1203/299333, п.п. 3.4, 3.5 розділу 3 «Загальні обов`язки працівників» та п.4.2. розділу 4 «Доброчесність» Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС від 02.09.2019 № 52, розділу ІІІ Порядку організації заходів із запобігання та врегулювання конфлікту інтересів в органах Державної податкової служби, затвердженого наказом ДПС від 26.05.2020 № 226 (із змінами) щодо невиконання прийнятого керівником органу ГУ ДПС рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів, визначеного наказом ГУ ДПС від 04.10.2023 № 146, вимог п.4 наказу ГУ ДПС від 04.10.2023 № 146 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів» (зі змінами) щодо неповідомлення уповноважених осіб про виникнення обставин, пов`язаних з діяльністю КП АФ радгосп «Білозерський» () та ПП «Криниця» (), які потребують застосування зовнішнього контролю за виконанням службових повноважень, наказом ГУ ДПС від 05.08.2024 № 3-дс застосовано до ОСОБА_1 , старшого державного інспектора відділу адміністрування податку на прибуток, неприбуткових установ і організацій та спрощеної системи оподаткування управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани.

Не погоджуючись з вказаним наказом Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, ОСОБА_1 оскаржила його до суду першої інстанції.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції зазначив, що позивачем за час розгляду справи не доведено, що застосування до неї дисциплінарного стягнення у вигляді догани вчинено відповідачем не на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; або з порушенням процедури дисциплінарного провадження та накладення дисциплінарного стягнення.

Колегія суддів не погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне:

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях закріплені Законом України «Про державну службу» від 10.12.2015 року №889-VIII (далі - Закон №889-VIII) (у редакції, які діяла на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до ч.2 ст.1 Закону №889-VIII державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому у державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Основні обов`язки державного службовця визначені у статті 8 Закону №889-VIII, відповідно до якої державний службовець, зокрема, зобов`язаний: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби.

Частиною першою статті 64 Закону №889-VIII передбачено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з частиною першою статті 65 Закону №889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

За приписами п.п. 2 частини другої статті 65 Закону №889-VIII дисциплінарним проступком є: порушення правил етичної поведінки державних службовців.

Відповідно до частини першої статті 66 Закону України «Про державну службу» до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.67 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є, зокрема, усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку.

Згідно частин 1-2 статті 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Норми ст.71 Закону №889-VIII передбачають, що Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.

Гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення передбачені статтею 74 Закону №889-VIII.

Так, згідно ч. 1 ст. 74 Закону №889-VIII, дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця (ч. 2 ст. 74 Закону №889-VIII).

Відповідне до ч. 3 ст. 74 Закону №889-VIII, за кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення (ч. 5 ст. 74 Закону №889-VIII).

Згідно ст. 77 Закону №889-VIII, рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 року №1039 (далі - Порядок №1039).

За положеннями пункту 7 Порядку №1039 для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія.

З метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа (п.24 Порядку №1039).

Відповідно до п.33 Порядку №1039 Комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Згідно п.36 Порядку №1039 за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначені Законом України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року №1700-VII (далі - Закон №1700-VII) (у редакції, які діяла на час виникнення спірних правовідносин).

Статтею 1 Закону №1700-VII передбачено, що приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях;

потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до ч.1 ст.28 Закону №1700-VII, особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зокрема, посадові та службові особи державних органів, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Статтею 37 Закону №1700-VII передбачено, що загальні вимоги до поведінки осіб, зазначених у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, якими вони зобов`язані керуватися під час виконання своїх службових чи представницьких повноважень, підстави та порядок притягнення до відповідальності за порушення цих вимог встановлюються цим Законом, який є правовою основою для кодексів чи стандартів професійної етики.

Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, затверджує загальні правила етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування.

Державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування у випадку необхідності розробляють та забезпечують виконання галузевих кодексів чи стандартів етичної поведінки їх працівників, а також інших осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняних до них осіб, які здійснюють діяльність у сфері їх управління.

Відповідно до ч.1 ст.38 Закону №1700-VII особи, зазначені у пункті 1 підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, під час виконання свої службових повноважень зобов`язані неухильно додержуватися вимог закону та загальновизначених етичних норм поведінки, бути ввічливими у стосунках з громадянами, керівниками, колегами і підлеглими.

Наказом Національного агентства України з питань державної служби від 05 серпня 2016 року № 158 (у редакції наказу Національного агентства України з питань державної служби від 28 квітня 2021 року № 72-21) затверджені Загальні правила етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування (далі - Загальні правила).

Пунктом 2 Розділу ІІІ Загальних правил визначено, що державний службовець та посадова особа місцевого самоврядування зобов`язані діяти доброчесно, а саме:

спрямовувати свої дії на захист публічних інтересів та недопущення конфлікту між приватними та публічними інтересами, уникати виникнення реального та потенційного конфлікту інтересів у своїй діяльності;

не використовувати службове становище в приватних інтересах чи в неправомірних приватних інтересах інших осіб, у тому числі не використовувати свій статус та інформацію про місце роботи з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб;

не розголошувати інформацію, що стала йому (їй) відома у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, зокрема персональні дані фізичних осіб, конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, режим якої встановлено Законами України «Про державну таємницю», «Про інформацію», «Про захист персональних даних» та «Про доступ до публічної інформації», крім випадків, установлених законом.

Наказом Державної податкової служби України від 02.09.2019 року №52 затверджені Правила етичної поведінки в органах Державної податкової служби (далі - Правила №52), які встановлюють загальні вимоги до етичної поведінки посадових осіб ДПС, Інформаційно-довідкового департаменту ДПС, головних управлінь ДПС в областях, м. Києві, міжрегіональних управлінь ДПС по роботі з великими платниками податків, якими вони зобов`язані керуватися під час виконання своїх посадових повноважень.

За положеннями пункту 3.1 Правил №52 працівники під час виконання своїх посадових обов`язків зобов`язані неухильно дотримуватися загальновизнаних етичних норм поведінки та цих Правил, бути доброзичливими та ввічливими, дотримуватися високої культури спілкування, з повагою ставитися до прав, свобод та законних інтересів людини і громадянина, об`єднань громадян, інших юридичних осіб.

Для забезпечення повної впевненості громадян України у неприйнятному ставленні до корупції та порушень загальноприйнятих у суспільстві норм поведінки кожен Працівник зобов`язаний знати та дотримуватися вимог Законів України «Про державну службу», «Про запобігання корупції», цих Правил та розпорядчих документів ДПС з питань запобігання корупції.

Відповідно до п.3.4 Правил №52, працівники зобов`язані у своїй поведінці не допускати: впливу приватних, сімейних, суспільних або інших стосунків чи інтересів на його (її) поведінку та прийняття рішень під час виконання своїх посадових обов`язків.

Пунктом 3.5 Правил №52 передбачено, що працівники зобов`язані вживати заходів щодо запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігати та врегульовувати конфлікт інтересів, дотримуватися вимог фінансового контролю.

Згідно пункту 4.1 Правил №52 працівники зобов`язані виконувати свої посадові обов`язки якнайкраще, чесно і неупереджено, незважаючи на особисті ідеологічні, релігійні або інші погляди, не надавати будь-яких переваг та не виявляти прихильність до окремих фізичних чи юридичних осіб, громадських, політичних, релігійних організацій, а також не допускати ухилення від прийняття рішень та відповідальності за свої дії (бездіяльність) та рішення.

Пунктом 4.2 Правил №52 визначено, що працівники зобов`язані діяти доброчесно, зокрема, спрямовувати свої дії на захист публічних інтересів та недопущення конфлікту між приватними та публічними інтересами, уникати виникнення реального та потенційного конфлікту інтересів у своїй діяльності.

Відповідно до п.5.1 Правил № 52 працівники повинні використовувати своє службове становище, ресурси держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Наказом Державної податкової служби України від 15.05.2020 року №216 було затверджено Порядок доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах ДПС України (далі Порядок №216).

Згідно п.6.1 Порядку №216, права доступу користувачам до інформації в системі надаються відповідно до вимог Порядку: посадовим особам структурних підрозділів ДПС та територіальних органів ДПС відповідно до функціональних обов`язків.

Відповідно до п.7.2 Порядку №216 користувач зобов`язаний, зокрема, використовувати інформацію виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією або іншими організаційно-розпорядчим документом органу ДПС.

Пунктом 7.3 Порядку №216 передбачено, що користувачу забороняється, зокрема, використання інформації в цілях, не передбачених посадовою інструкцією; копіювання або збереження конфіденційної інформації системи на будь-як носії інформації, якщо це не пов`язано з виконанням функціональних обов`язків.

Наказом ДПС від 26.05.2020 року № 226 затверджений Порядок організації заходів із запобігання та врегулювання конфлікту інтересів в органах Державної податкової служби (далі Порядок № 226).

Розділом IІI. Порядку № 226 передбачені обов`язки працівників.

Так, визначено, що працівники зобов`язані: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли вони дізналися чи повинні були дізнатися про наявність у них реального чи потенційного конфлікту інтересів, безпосереднього керівника; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; вживати заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів; виконувати прийняте безпосереднім керівником, керівником вищого рівня та керівником органу ДПС рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів; вживати в межах компетенції заходів з усунення негативних наслідків порушень вимог Закону щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів або клопотати про вжиття таких заходів у встановленому порядку.

Суд першої інстанції за наслідком аналізу зазначених вище положень нормативно-правових актів вірно вказав на те, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити обставини скоєння дисциплінарного проступку; наявність у діях державного службовця ознак скоєння такого проступку; ступінь вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку; необхідність притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності та вид стягнення.

В свою чергу колегія суддів звертає увагу на те, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення може бути вчинення особою дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Ці обставини, як і характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він учинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків з`ясовуються під час службового розслідування та/або прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення суб`єкта призначення про накладення дисциплінарного стягнення має ґрунтуватись на матеріалах дисциплінарної справи, що відповідають вимогам частини другої статті 73 Закону № 889-VIII і бути належним чином обґрунтованим.

У постанові Верховного Суду від 16 березня 2021 року у справі № 140/2819/19 зазначено, що аналіз норм Закону № 889-VIII дозволяє зробити висновок, що для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом № 889-VIII та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку: об`єкта, суб`єкта, об`єктивної сторони, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення (ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника, тощо).

Верховний Суд у постанові від 26 січня 2021 року зазначив, що дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується роботодавцем до працівника, який порушив трудову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок. При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними й поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає в порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю та інших нормативно-правових актів.

Адміністративний суд у силу вимог частини третьої статті 2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо.

Суб`єкт владних повноважень, своєю чергою, повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достатніми доказами, зокрема, матеріалами дисциплінарної справи, тощо.

Як встановлено судом, підставою для притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності стало встановлення факту порушення нею правил етичної поведінки, що виразилось у порушенні нею статті 38 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції», Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом НАДС від 05.08.2016 № 158, Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС від 02.09.2019 № 52, розділу ІІІ Порядку організації заходів із запобігання та врегулювання конфлікту інтересів в органах Державної податкової служби, затвердженого наказом ДПС від 26.05.2020 № 226 (із змінами) щодо невиконання прийнятого керівником органу ГУ ДПС рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів, визначеного наказом ГУ ДПС від 04.10.2023 № 146, вимог п.4 наказу ГУ ДПС від 04.10.2023 № 146 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів» (зі змінами) щодо неповідомлення уповноважених осіб про виникнення обставин, пов`язаних з діяльністю КП АФ радгосп «Білозерський» () та ПП «Криниця» (), які потребують застосування зовнішнього контролю за виконанням службових повноважень, наказом ГУ ДПС від 05.08.2024 № 3-дс.

При вирішенні справи судом першої інстанції було враховано, що після встановлення факту недотримання вимог наказів ДПС України від 02.09.2019 року №52, від 15.05.2020 року №216 при здійсненні за період жовтня-грудня 2023 року позивачем роботи в інформаційно-комунікаційних системах ДПС по перегляду інформації щодо СГД, по яких у неї врегульовано конфлікт інтересів наказом Головного управління ДПС в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі №146 від 04.10.2023 року, а саме відносно КП АФ радгосп «Білозерський» та ПП «Криниця», Головним управлінням ДПС в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі 22.02.2024 року позивачу було оголошено Офіційне попередження про недопущення протиправної поведінки №3, враховуючи, що такі протиправні дії позивачем були вчинені вперше.

Таким чином обставини перегляду ОСОБА_1 інформації щодо КП АФ радгосп «Білозерський та ПП «Криниця» у період жовтня-грудня 2023 року були предметом розгляду Головним управлінням ДПС в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, за наслідком чого відповідачем не встановлено підстав для порушення дисциплінарного провадження та притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Наслідком виявлення Головним управлінням ДПС в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі зазначених фактів стало оголошення позивачу 22.02.2024 року Офіційного попередження про недопущення протиправної поведінки №3.

При цьому, як встановлено з пояснень позивачки, наданих після отримання Головним управлінням ДПС першого листа ДПС від 31.01.2024 року, нею повідомлялось посадовим особам Головного управління ДПС в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про вчинення нею аналогічних дій щодо перегляду в інформаційно-комунікаційних системах ДПС інформації по КП АФ радгосп «Білозерський» та ПП «Криниця» також і в січні 2024 року. Однак вказана інформація відповідачем перевірена не була і не врахована при оголошенні Офіційного попередження про неприпустимість протиправної поведінки.

При цьому, в Офіційному попередженні від 22.02.20224 року громадянці ОСОБА_1 було пояснено, що подібні діяння з її боку надалі будуть вважатись системними і можуть призвести до відповідальності.

В свою чергу, як встановлено судом та не заперечується відповідачем у справі, позивачем після оголошення 22.02.2024 року Офіційного попередження про недопущення протиправної поведінки та проведеного 23.02.2024 року навчання і надання роз`яснень щодо дотримання вимог наказів ГУ ДПС, зокрема, щодо заборони на перегляд та отримання інформації з інформаційно-комунікаційних систем ДПС юридичних осіб, відносно яких врегульовано конфлікт інтересів, ОСОБА_1 вживались необхідні заходи щодо повідомлення уповноваженої особи про виникнення обставин, які потребують застосування заходів зовнішнього контролю відносно розглядуваних суб`єктів господарювання.

Як зазначив відповідач, позивачем на виконання вимог наказу ГУ ДПС від 04.10.2023 № 146 18.04.2024 року надано повідомлення уповноваженій особі про виникнення обставин, які потребують застосування заходів зовнішнього контролю відносно ПП «Криниця» (), тобто ОСОБА_1 було забезпечено виконання п.4.1. наказу ГУ ДПС від 04.10.2023 № 146 шляхом письмового повідомлення уповноважених осіб про виникнення обставин в частині застосування зовнішнього контролю за виконанням нею службових повноважень з питань пов`язаних з діяльністю «ПП «Криниця» ().

В свою чергу позивачку було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за вчинення дій у період січня 2024 року, тобто за період, який передував даті оголошення їй Офіційного попередження про недопущення протиправної поведінки та проведеного 23.02.2024 року навчання, що не було враховано відповідачем при винесенні оскаржуваного наказу про накладення дисциплінарного стягнення.

Щодо підстав перегляду інформації по КП АФ радгосп «Білозерський» та ПП «Криниця» в інформаційно-телекомунікаційній системі ДПС, позивач надала відповідачу пояснення, в яких зазначила, що згідно посадової інструкції вона не проводить камеральні перевірки поданої платниками податкової звітності, не складає проекти ППР та проекти будь-яких рішень щодо адміністрування єдиного податку 4 групи по району 2104, де зареєстровано ПП «Криниця». Позивач пояснила, що 31.01.2024 року нею було здійснено вхід до програми Інформаційно-комунікаційна система управління документами для виконання контрольного завдання від 26.07.2023 року №17988/7/99-00-04-03-03-07 щодо надання інформації про адміністративні послуги, а саме, надання довідок про підтвердження статусу платника єдиного податку, здійснено вибірку і перегляд сканованих копій довідок для передачі керівництву для узагальнення інформації, серед яких і довідка ПП «Криниця» щодо підтвердження статусу платника єдиного податку 4 групи на 2023 рік. Відповідно до п.п.298.8.1 п. 298.8 ст.298 Податкового кодексу України ПП «Криниця» отримала статус платника єдиного податку за результатами декларування станом на 20.02.2023 року у ГУ ДПС у Полтавській області. До ГУ ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі ПП «Криниця» зверталася тільки за отриманням довідки, яку формувала головний державний інспектор Іллічова В.В. 25.01.2023 року №146/6/21-22-04-05-07.

Стосовно здійснення входу до програми «Податковий блок» 05.01.2024 року, 26.01.2024 року та 31.01.2024 року позивач пояснила, що нею здійснювався перегляд звітності (уточнюючих декларацій) по ПП «Криниця» для заповнення бази нарахування єдиного податку 4 групи за 2022-2023 роки, та правильності відображення поданих уточнюючих розрахунків на особових рахунках платника, оскільки така інформація у ГУ ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі була відсутня, але будь-які дії, крім перегляду з метою збору узагальнюючих інформаційних даних, позивачем не вчинялись.

Позивач у своїх поясненнях вказувала на те, що в її діях не вбачається порушень діючого законодавства про корупцію, а відтак, не зважаючи на вимоги п.п. 4.1. п. 4 Наказу ГУ ДПС від 04.10.2023 №146 підстави повідомляти уповноважених осіб у неї були відсутні, оскільки вона лише здійснювала перегляд інформації по КП АФ радгосп «Білозерський» () та ПП «Криниця» ().

Колегія суддів звертає увагу на те, що вказуючи на доведеність вчинення позивачкою дисциплінарного проступку, який виразився у порушення нею правил етичної поведінки, відповідач у наказі про притягнення її до дисциплінарної відповідальності не зазначає, в чому саме полягають допущені позивачкою порушення правил етичної поведінки, не вказує в чому конкретно виявилось порушення перелічених у наказі нормативно-правових актів, зокрема, Закону України «Про запобігання корупції», Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом НАДС від 05.08.2016 № 158, Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС від 02.09.2019 № 52, які врегульовують етичні правила поведінки державних службовців.

Вказані обставини не відображені і у поданні Дисциплінарної комісії від 31.07.2024 року № 68/21-22-11-01-12, в якому, як і в оскаржуваному наказі, лише описано встановлення обставин перегляду позивачкою інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах ДПС стосовно ПП «Криниця» та у зв`язку з цим констатовано факт вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 2 частини 2 статті 65 Закону України від 10 грудня 2015 року №889-VIII «Про державну службу» - порушення правил етичної поведінки державних службовців.

Судом встановлено, що у спірний період згідно розпорядження ГУ ДПС від 10.11.2023 №9-р Про організацію роботи відділу адміністрування податку на прибуток, неприбуткових організацій і установ та спрощеної системи оподаткування управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі за ОСОБА_3 було закріплено обов`язок щодо адміністрування єдиного податку четвертої групи по платникам податків, які перебувають на обліку в Новокаховській ДПІ, Каховській ДПІ, Великолепетиській ДПІ, Верхньорогачицькій ДПІ, Горностаївській ДПІ, Іванівській ДПІ, Генічеській ДПІ, Нововоронцовській ДПІ, Новотроїцькій ДПІ, Високопільській ДПІ.

Як зазначив відповідач, згідно листа-відповіді №92/21-22-04-05-13 управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС встановлено наявність на виконанні циклічного щомісячного доручення ДПС України від 26.07.2023 №17988/7/99-00-04-03-03-07 та інформацію про його виконання на вказану дату.

Також з наданих відповідачем пояснень встанволено, що згідно пояснень заступника начальника відділу адміністрування податку на прибуток, неприбуткових організацій і установ та спрощеної системи оподаткування управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС Добрянської Оксани убачається, що підготовку інформації на виконання контрольного доручення ДПС України від 26.07.2023 №17988/7/99-00-04-03-03-07 щодо кількості наданих адміністративних послуг платникам єдиного податку 4 групи за січень 2024 року вона доручила ОСОБА_4 , та, в подальшому, передала особисто цю інформацію виконавцю контролю - Н. Романенко.

При цьому відповідач зазначив, що фактично з моменту видання наказу до внесення змін згідно наказу ГУ ДПС від 01.02.2024 №39, коли О. Добрянська перестала бути уповноваженою особою, від ОСОБА_5 не надійшло жодного повідомлення про виникнення підстав, визначених п.4 наказу ГУ ДПС від 04.10.2023 №146.

В свою чергу згідно Посадової інструкції державного службовця від 03.10.2023 року:

- метою посади є здійснення роботи та контролю за своєчасністю нарахування та сплати єдиного податку четвертої групи юридичних осіб. Здійснення контролю за реєстрацією платників єдиного податку четвертої групи. Застосування штрафних (фінансових) санкцій у межах компетенції (п. 2 Посадової інструкції).

- до основних посадових обов`язків відноситься використання даних Єдиного банку даних про платників податків - юридичних осіб та інших інформаційних ресурсів ДПС, зовнішніх джерел інформації для перевірки правильності нарахування платниками єдиного податку четвертої групи та розширення бази оподаткування (пп. 2 п. З Посадової інструкції).

- до прав (крім передбачених статтею 7 Закону України «Про державну службу») належить: готувати інформаційні матеріали, отримувати необхідну для виконання своїх завдань та функцій інформацію; використовувати інформаційно-комунікаційні системи ДПС для отримання інформації, необхідної для виконання функціональних обов`язків (пп. пп. 1, З п. 4 Посадової інструкції).

Стосовно здійснення входу до програми «Податковий блок» 05.01.2024, 26.01.2024 та 31.01.2024 року позивач зазначила, що вона здійснює адміністрування єдиного податку 4 група, а тому вхід у систему був здійснений саме з даного питання. Позивачка зазначила, що нею здійснювався перегляд звітності (уточнюючих декларацій) по ПП «Криниця» (30686507) для заповнення бази нарахування єдиного податку 4 групи за 2022-2023 роки, та правильності відображення поданих уточнюючих розрахунків на особових рахунках платника, оскільки така узагальнена інформація у ГУ ДПС у Херсонській області була відсутня.

Позивач стверджує, що будь-які дії, крім перегляду з метою збору узагальнюючих інформаційних даних, нею не вчинялись.

Також позивачка вказала, що 31.01.2024 року вона здійснила вхід до програми інформаційно-комунікаційна система управління документами для виконання контрольного завдання ДПС України від 26.07.2023 №17988/7/99-00-04-03-03-07 щодо надання інформації про адміністративні послуги, а саме надання довідок про підтвердження статусу платника єдиного податку, здійснено вибірку і перегляд сканованих копій довідок для передачі керівництву для узагальнення інформації, серед яких і довідка ПП «Криниця» щодо підтвердження статусу платника єдиного податку 4 група на 2023 рік. Позивач вказала, що виконання цього контрольного доручення ДПС України здійснювалось нею за доручення безпосереднього керівника, а узагальнення інформації для підготовки відповіді здійснювалось іншим співробітником нашого відділу (виконавець - Надія Романенко) за дорученням керівництва (лист ГУ ДПС від 02.02.2024 №252/8/21-22-04-05-11), про що зазначено в Акті перевірки від 24.05.2024 року.

Також, як вказала позивачка, 31.01.2024 року на виконання функцій по адмініструванню єдиного податку четвертої групи, нею здійснено вхід до інформаційно-комунікаційної системи у зв`язку з надходженням запиту за вх. №2896/6 від ПП «Криниця» «щодо надання довідки про реєстрацію платником податку четвертої групи на 2023 рік». ПП «Криниця» звернулась за отриманням довідки щодо підтвердження статусу платника єдиного податку 4 група на 2023 рік, який цей платник отримав за результатами декларування станом на 20.02.2023 у ГУ ДПС у Полтавській області. Позивач стверджує, що на виконання функцій по адмініструванню єдиного податку четвертої групи, нею здійснювався тільки перегляд інформації шляхом «відкриття картки в УДО» та «перегляд електронного примірника», про що має місце відображення у Журналі дій співробітника ГУ ДПС.

В свою чергу відповідачем не встановлено обставин та не доведено належними та допустимий доказами факт перегляду чи використання позивачкою інформації, розміщеної в інформаційно-телекомунікаційних системах ДПС в приватних інтересах, як і не встановлено наявності обставин впливу на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання службових повноважень.

Аналіз посадової інструкції позивачки свідчить про вірність її тверджень стосовно того, що в ході своєї службової діяльності вона не проводить камеральні перевірки поданої платниками податкової звітності, не складає проекти податкових повідомлень-рішень та проекти будь-яких рішень щодо адміністрування єдиного податку 4 група по Білозерському району (2104), де зареєстровані КП АФ радгосп «Білозерський» та ПП «Криниця».

Слід зазначити, що Верховний Суд неодноразово зазначав, що при вирішенні питання щодо наявності приватного інтересу у сфері службових повноважень як складової конфлікту інтересів слід у кожному випадку враховувати конкретні обставини, відносини та зв`язки особи, обсяг її службових/представницьких повноважень під час прийняття того чи іншого рішення.

Приватний інтерес може впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій лише під час реалізації службових/представницьких повноважень, що є дискреційними. Суперечність між приватним інтересом та повноваженнями полягає в тому, що, з одного боку, в особи наявний приватний інтерес (майновий або немайновий), а з іншого, особа, яка уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, має виконувати свої службові обов`язки в інтересах держави, територіальної громади, виключаючи можливість будь-якого впливу приватного інтересу.

Для встановлення факту потенційного або реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням і така суперечність може вплинути, або реально впливає на об`єктивність чи неупередженість при прийняття рішень чи вчиненні дій.

Без наявності хоча б одного з наведених фактів потенційний або реальний конфлікт інтересів не виникає.

Вказані правові висновки викладені Верховним Судом у постановах від 23 грудня 2020 року № 826/15347/17, від 23 грудня 2023 року у справі № 420/27509/21.

Таким чином сам лише факт того, що ПП «Криниця» є орендарем земельної ділянки, яка належить на праві приватної власності матері позивачці, є тільки передумовою для виникнення конфлікту інтересів, який виникає за умови настання певних обставин.

В даному випадку відповідачем не доведено факту виникнення при виконання позивачкою своїх службових обов`язків конфлікту інтересів, про який вона мала повідомити уповноважену особу.

Більш того, колегія суддів враховує той факт, що 25.01.2024 року між матір`ю позивачки - ОСОБА_2 та ПП «Криниця» достроково розірваний договору оренди землі.

Колегія суддів погоджується з твердженням позивачки про те, що ці обставини свідчать про відсутність приватного інтересу, потенційного конфлікту інтересів чи реального конфлікту інтересів між нею та вказаним суб`єктом господарювання.

При цьому про цей факт позивачка повідомила відповідача у травні 2024 року, тобто ще до прийняття оскаржуваного наказу, а тому вказані обставини повинні були бути враховані відповідачем при вирішення питання про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та прийняття спірного наказу.

Сам факт неповідомлення позивачем уповноважену особу про перегляд інформації стосовно ПП «Криниця», за відсутності станом на момент вчинення таких дій приватного інтересу та конфлікту інтересів, не може розцінюватись як вчинення дисциплінарного проступку, зокрема, порушення правил етичної поведінки державного службовця.

За встановлених у даній справі обставин колегія суддів вважає, що відповідачем не доведено факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку, за яке її притягнуто до дисциплінарної відповідальності, а тому наказ Головного управління ДПС в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі від 05.08.2024 року №3ДС «Про накладення дисциплінарного стягнення» не може вважатись правомірним та обґрунтованим, а тому протиправним та підлягає скасуванню .

Відповідно до ст. 317 КАС України, підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення є неповне з`ясування судом обставин справи, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів зазначає, що в даному випадку рішення суду першої інстанції не відповідає вимогам ст. 242 КАС України, оскільки судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи та порушено норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду на підставі ст. 317 КАС України підлягає скасуванню, з ухваленням нового рішення задоволення позовних вимог..

Згідно ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на висновок суду апеляційної інстанції про наявність підстав для задоволення позовних ОСОБА_1 , колегія суддів доходить висновку про наявність підстав для стягнення з Головного управління ДПС в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі сплаченого нею при зверненні до суду першої та апеляційної інстанції судового збору у розмірі 3028 грн.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 березня 2025 року скасувати.

Прийняти нове судове рішення, яким позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі від 05.08.2024 року №3ДС «Про накладення дисциплінарного стягнення».

Стягнути з Головного управління ДПС в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (, 73022, м. Херсон, проспект Незалежності, 75) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання сторонами копії судового рішення.

Повний текст постанови складено та підписано 11.07.2025 року.

Суддя-доповідач: О.В. Лук`янчук

Суддя: А.І. Бітов

Суддя: І.Г. Ступакова