Справа № 160/12499/25
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Неклеса О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною заявою Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю ЛАВАНДА, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Головне управління державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, Міністерство фінансів України про стягнення простроченої заборгованості,-
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.05.2025 року відкрито провадження в адміністративній справі.
Справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Головне управління державної казначейської служби України у Дніпропетровській області та Міністерство фінансів України.
Повідомлено Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛАВАНДА», що позовна заява з додатками була направлена на адресу відповідача у відповідності до вимог ч. 2 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України.
Повідомлено Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛАВАНДА» про його обов`язок зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окрему підсистему (модуль) у відповідності до вимог ст. 18 Кодексу адміністративного судочинства України.
Встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.
Встановлено третім особам строк для подання письмових пояснень протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються письмові пояснення та документів, що підтверджують надіслання (надання) пояснень і доданих на нього доказів іншим учасникам справи.
Від Міністерства фінансів України через систему Електронний суд надійшли пояснення, в яких зазначено, що підставою звернення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до уповноваженого суду з відповідними вимогами є факт невиконання Товариством з обмеженою відповідальністю «Лаванда» взятих на себе зобов`язань. Міністерство фінансів України в повному обсязі підтримує позовні вимоги Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, вважає їх обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, зважаючи на наявні для цього правові підстави.
Ухвала суду від 13.05.2025 року, якою відкрито провадження у цій справі направлялась на адресу ТОВ ЛАВАНДА, проте від відповідача на адресу суду повернувся конверт із відміткою поштового відділення про причини невручення адресату «за закінченням терміну зберігання».

Ухвала суду є видом судового рішення (ст. 241 КАС України), а відповідно до пункту 5 частини 6 статті 251 КАС України, днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

При цьому, згідно з частиною 11 статті 126 КАС України у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Як наслідок, застосовуючи по аналогії закону до спірних правовідносин ч.11 ст.126 КАС України та ч.1 ст.131 КАС України, враховуючи, що направлену відповідачеві копію ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.05.2025 року повернуто до суду з незалежних від суду причин, відповідач вважається таким, що був належно повідомлений про розгляд справи.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 23.10.2019 року по справі №804/575/18.

Крім того до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками "за закінченням терміну зберігання", "адресат вибув", "адресат відсутній" і т. п., з врахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 23.10.2019 року по справі №804/575/18, від 21.06.2022 року у справі №215/2902/21, від 17.08.2022 року у справі №215/761/21, від 10.11.2022 року у справі №215/1829/21, від 28.03.2023 року по справі №215/3604/20.

Копія позовної заяви з додатками була направлена Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області на адресу відповідача шляхом поштового зв`язку, про що свідчить накладна та опис вкладення.

Крім того, судом, з метою повідомлення учасників даної справи про відкриття провадження, було розміщене відповідне оголошення на офіційному сайті Судова влада України.

Відповідач правом на подання відзиву на позов та/або пояснень по суті справи не скористався. З клопотанням про продовження строку на надання відзиву та/або пояснень по суті спору не звертався.

Третя особа (Головне управління державної казначейської служби України у Дніпропетровській області) правом на подання пояснень по суті спору не скористалася. З клопотанням про продовження строку на надання пояснень по суті спору не зверталася.

Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов наступних висновків.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛАВАНДА» () знаходиться на обліку як платник податків у Головному управлінні ДПС у Дніпропетровській області та на даний час має прострочену заборгованість у сумі 6469,22 грн.

Відповідно до подання №3 від 24.02.2025 року, заборгованість по бюджетній позичці становить 6469,22 грн., а саме:

- за фінансовою допомогою по постанові КМУ №1003 від 11.09.1997 в сумі 4 313,47 грн (основний борг - 3000,00 грн, пеня 1 313,47 грн).

- за фінансовою допомогою по постанові КМУ №1953 від 10.12.1999 в сумі 2 155,75 грн (основний борг 1500,00 грн, пеня 655,75 грн.).

В зв`язку з несплатою ТОВ «ЛАВАНДА» заборгованості у сумі 6469,22 грн., Головне управління ДПС у Дніпропетровській області звернулося до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

В силу вимог частини 3 статті 17 Бюджетного кодексу України державні (місцеві) гарантії надаються на умовах платності, строковості, а також забезпечення виконання зобов`язань у спосіб, передбачений законом.

Обов`язковою умовою надання державної (місцевої) гарантії, крім державних гарантій на портфельній основі, є укладення договору між Борговим агентством України (відповідним місцевим фінансовим органом) та суб`єктом господарювання про погашення заборгованості суб`єкта господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою чи міською територіальною громадою) за виконання гарантійних зобов`язань. Істотними умовами такого договору мають бути зобов`язання суб`єкта господарювання: внести плату за надання державної (місцевої) гарантії; надати майнове або інше забезпечення виконання зобов`язань за гарантією; відшкодувати витрати державного (місцевого) бюджету, пов`язані з виконанням гарантійних зобов`язань; сплатити пеню за прострочення відшкодування зазначених витрат. Пеня нараховується за кожний день прострочення сплати заборгованості у національній валюті з розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України за офіційним курсом гривні до іноземної валюти, встановленим Національним банком України на день нарахування пені; надати гаранту права на договірне списання банком коштів з рахунків суб`єкта господарювання на користь гаранта.

Абзацами 1, 2 частини 8 статті 17 Бюджетного кодексу України визначено, у разі виконання державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою, міською, селищною чи сільською територіальною громадою) гарантійних зобов`язань перед кредиторами шляхом здійснення платежів за рахунок коштів державного (місцевого) бюджету або шляхом укладання з такими кредиторами договорів про реструктурування сум, повернення яких гарантовано, у суб`єктів господарювання, зобов`язання яких гарантовані, з моменту такого виконання виникає прострочена заборгованість перед державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою, міською, селищною чи сільською територіальною громадою) за кредитами (позиками), залученими під державні (місцеві) гарантії, в обсязі фактичних витрат державного (місцевого) бюджету та/або таких реструктурованих сум, а до держави (Автономної Республіки Крим, обласної ради, міської, селищної чи сільської територіальної громади) переходять права кредитора та право вимагати від таких суб`єктів господарювання погашення заборгованості в установленому законом порядку, якщо такі права не були передбачені відповідними договорами.

Якщо договором, укладеним із суб`єктом господарювання, передбачаються зобов`язання такого суб`єкта з погашення та обслуговування кредитів (позик), залучених державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою, міською, селищною чи сільською територіальною громадою), невиконання або неналежне виконання таких зобов`язань за договором тягне перехід до держави (Автономної Республіки Крим, обласної ради, міської, селищної чи сільської територіальної громади) права стягнення простроченої заборгованості у повному обсязі незалежно від стану виконання державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою, міською, селищною чи сільською територіальною громадою) зобов`язань за такими кредитами (позиками).

Відповідно до абз. 1, 2 частини 9 статті 17 Бюджетного кодексу України прострочена заборгованість суб`єкта господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою, міською, селищною чи сільською територіальною громадою) за кредитом (позикою), залученим державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою, міською, селищною чи сільською територіальною громадою) або під державну (місцеву) гарантію, а також за кредитом з бюджету (включаючи плату за користування такими кредитами (позиками) та пеню) стягується з такого суб`єкта господарювання податковими органами, що є органами стягнення такої заборгованості у порядку, передбаченому Податковим кодексом України або іншим законом, включаючи погашення такої заборгованості за рахунок майна цього суб`єкта господарювання.

Позовна давність на вимоги щодо погашення такої заборгованості суб`єкта господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою, міською, селищною чи сільською територіальною громадою) не поширюється.

Постановою Кабінету Міністрів України №174 від 02.03.2011 затверджено Порядок обліку заборгованості, в тому числі простроченої, перед державою за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, бюджетними позичками/фінансовою допомогою, наданими Міністерством фінансів у 1993-1998 роках, нарахування пені та списання безнадійної заборгованості (далі - Порядок № 174).

Зазначений Порядок № 174 регламентує дії органів виконавчої влади та банків-агентів, які від імені або за дорученням центральних органів виконавчої влади надали суб`єктам господарювання кредити, залучені державою або під державні гарантії, а також дії Мінфіну, який надав бюджетні позички/фінансову допомогу у 1993-1998 роках, та які здійснюють їх обслуговування і ведуть облік заборгованості за ними з метою забезпечення реалізації права вимоги погашення простроченої заборгованості перед державою за такими кредитами, бюджетними позичками/фінансовою допомогою; встановлює механізм нарахування пені Мінфіном на суми простроченої заборгованості перед державою за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, та територіальними органами Державної казначейської служби на суми простроченої заборгованості за бюджетними позичками/фінансовою допомогою, наданими Мінфіном у 1993-1998 роках.

За визначенням, наведеним у підпунктах 4, 8 і 9 пункту 2 Порядку № 174 бюджетна позичка/фінансова допомога - сума коштів, надана Мінфіном у 1993-1998 роках позичальнику на поворотній основі за рахунок коштів державного бюджету на умовах угоди про надання бюджетної позички/фінансової допомоги; пеня - сума коштів, яку боржник зобов`язаний сплатити у разі порушення ним зобов`язань за кредитною (субкредитною) угодою, угодою про надання бюджетної позички/фінансової допомоги; прострочена заборгованість за бюджетною позичкою/фінансовою допомогою - заборгованість боржника перед державою за бюджетною позичкою/фінансовою допомогою (в тому числі за основним боргом, відсотками тощо), не погашена у строк, визначений угодою про надання бюджетної позички/фінансової допомоги.

Облік заборгованості, в тому числі простроченої, за кредитами ведеться Мінфіном та банком-агентом у валюті кредиту, в якій вони надані (пункт 3 Порядку № 174).

Відповідно до абзацу 5 пункту 4 Порядку №174 Державна казначейська служба на підставі інформації, що подана Мінфіном, здійснює зарахування коштів до державного бюджету на рахунки, відкриті в Державній казначейській службі, в розрізі кодів бюджетної класифікації, боржників та угод. Датою надходження коштів до державного бюджету в рахунок погашення заборгованості за кредитами та нарахованої на її суму пені є дата зарахування коштів на окремий рахунок, відкритий в Державній казначейській службі, або на валютні рахунки, відкриті в обслуговуючих банках.

Облік простроченої заборгованості за бюджетними позичками/фінансовою допомогою ведеться органами Державної казначейської служби у валюті бюджетної позички/фінансової допомоги, в якій вони надані (пункт 6 Порядку).

В силу правового регулювання пункту 8 Порядку №174 Мінфін на підставі інформації банку-агента, яка подається відповідно до агентського договору між Кабінетом Міністрів України та банком-агентом, та інформації Державної казначейської служби, зазначеної в пункті 7 цього Порядку, серед іншого, подає Державній казначейській службі щомісяця та за підсумками року до 20 числа місяця, що настає за звітним періодом, інформацію про зміну розміру існуючої заборгованості, в тому числі простроченої, за кредитами та нарахованої на її суму пені (станом на 1 число місяця, що настає за звітним періодом).

В свою чергу Державна казначейська служба на підставі зазначеної в пунктах 4 і 8 цього Порядку інформації, що подана Мінфіном, відображає зміни заборгованості за кредитами в обліку виконання державного бюджету та протягом тижня після надходження інформації, зазначеної в пункті 8 цього Порядку, інформує територіальні органи Державної казначейської служби за місцем реєстрації боржника про розмір простроченої заборгованості за кредитами та нарахованої на її суму пені, а також про розмір простроченої заборгованості за бюджетними позичками/фінансовою допомогою (пункт 9 Порядку №174).

Згідно пункту 10 Порядку №174 з метою примусового стягнення в установленому законодавством порядку простроченої заборгованості з боржника територіальні органи Державної казначейської служби до кінця місяця, що настає за звітним періодом інформують органи державної податкової служби за місцем реєстрації боржника про зміну розміру простроченої заборгованості за кредитами та суму нарахованої на неї пені.

Відповідно до пункту 11 Порядку № 174 нарахування пені починається з моменту виникнення простроченої заборгованості і припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання повинне бути виконано, якщо інше не встановлено законом або договором про надання кредиту, бюджетної позички/фінансової допомоги.

За змістом пунктів 12 і 13 Порядку № 174 пеня нараховується Мінфіном на прострочену заборгованість за кредитами. Пеня нараховується у гривнях на суми простроченої заборгованості за кредитами, бюджетними позичками/фінансовою допомогою (в тому числі за основним боргом, відсотками, платою за надання гарантій або кредитів, залучених державою) у порядку, передбаченому відповідними законодавчими актами чи кредитною (субкредитною) угодою, угодою про надання бюджетної позички/фінансової допомоги.

Отож, виходячи із вище наведених положень Порядку № 174, Міністерство фінансів нараховує пеню на прострочену заборгованість за кредитами і на підставі отриманої інформації від банку-агента та інформації від Державної казначейської служби про зарахування коштів подає Державній казначейській службі щомісяця та за підсумками року до 20 числа місяця, що настає за звітним періодом, інформацію про зміну розміру існуючої заборгованості, в тому числі простроченої, за кредитами та нарахованої на її суму пені (станом на 1 число місяця, що настає за звітним періодом).

В свою чергу, Державна казначейська служба на підставі інформації, отриманої від Міністерства фінансів на підставі пунктів 4 і 8 Порядку № 174, відображає зміни заборгованості за кредитами в обліку виконання Державного бюджету та інформує територіальні органи Державної казначейської служби за місцем реєстрації боржника про розмір простроченої заборгованості за кредитами та нарахованої на її суму пені.

Згідно з пунктом 15 Порядку №174 прострочена заборгованість за кредитами, бюджетними позичками/фінансовою допомогою, яка не погашена боржником протягом 30 календарних днів після настання строку платежу, а також нарахована на суму простроченої заборгованості за кредитом, бюджетною позичкою/фінансовою допомогою пеня стягуються в установленому законодавством порядку органами державної податкової служби за місцем реєстрації боржника відповідно до подання територіальних органів Державної казначейської служби, яке подається у строки, визначені пунктом 10 цього Порядку за встановленою згідно з додатком 1 формою.

У відповідності до пунктом 14 Порядку взаємодії органів Державної казначейської служби України та органів Державної податкової служби України в процесі виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 18.07.2016 №621 (далі - Порядок № 621) щомісяця до кінця місяця, що настає за звітним, органи Казначейства надають у паперовому вигляді відповідним органам ДПС подання за формою згідно з додатком 1 до Порядку обліку заборгованості, в тому числі простроченої, перед державою за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, бюджетними позичками/фінансовою допомогою, наданими Міністерством фінансів у 1993-1998 роках, нарахування пені та списання безнадійної заборгованості, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2011 №174, щодо:

простроченої заборгованості перед державним бюджетом за бюджетними позичками, фінансовою допомогою, наданою на поворотній основі, на суму заборгованості з основного боргу, відсотків та пені, нарахованої на таку заборгованість, станом на 01 число поточного місяця у національній валюті з обов`язковим зазначенням кодів бюджетної класифікації, на які повинні зараховуватись суми простроченої заборгованості, за кожним її видом;

простроченої заборгованості перед державним бюджетом за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, заборгованості з основного боргу, відсотків, плати за надання гарантій та пені, нарахованої на таку заборгованість, станом на 01 число поточного місяця або на дату оформлення подання, у разі надходження коштів до державного бюджету, у національній валюті та валюті кредиту з обов`язковим зазначенням кодів бюджетної класифікації, на які повинні зараховуватись суми простроченої заборгованості, за кожним її видом.

Органами Казначейства оформлюються подання на стягнення з боржників простроченої заборгованості за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, бюджетними позичками та фінансовою допомогою, наданою на поворотній основі, облік якої здійснюють органи Казначейства, крім заборгованості, яка обліковується як безнадійна, та/або за ліквідованими боржниками, або за боржниками, стосовно яких прийнято рішення вищими спеціалізованими судами, Верховним Судом України щодо відмови у стягненні заборгованості.

Щодо заборгованості за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, бюджетними позичками та фінансовою допомогою, наданою на поворотній основі, яка обліковується як безнадійна, та/або за ліквідованими боржниками, або за боржниками, стосовно яких прийнято рішення вищими спеціалізованими судами, Верховним Судом щодо відмови у стягненні заборгованості, органи Казначейства щомісяця до кінця місяця, що настає за звітним, надсилають відповідним ГУ ДПС інформацію згідно з цим пунктом в електронній формі з використанням відповідного модуля системи електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Про вжиті заходи щодо стягнення простроченої заборгованості органи ДПС щокварталу та за підсумками року не пізніше 20 числа місяця, що настає за звітним періодом, інформують відповідні органи Казначейства з наданням копій документів (постанови, ухвали, рішення суду тощо).

Згідно із частиною 2 статті 50 Бюджетного кодексу України податкові органи є органами стягнення простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим, територіальною громадою) за кредитами з бюджету.

До функцій контролюючого органу відповідно до підпункту 19-1.1.38 пункту 19-1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України віднесено забезпечення стягнення сум простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою чи міською територіальною громадою) за кредитами (позиками), залученими державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою чи міською територіальною громадою) або під державні (місцеві) гарантії, а також за кредитами із бюджету (включаючи плату за користування такими кредитами (позиками) та пеню) в порядку, визначеному цим Кодексом або іншим законом, включаючи погашення такої заборгованості за рахунок майна цього суб`єкта господарювання.

Відповідно до підпункту 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право: застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи; стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України; стягувати суми недоїмки із сплати єдиного внеску; стягувати суми простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) за кредитами (позиками), залученими державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) або під державні (місцеві) гарантії, а також за кредитами із бюджету в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законами України.

Підпунктом 20.1.34 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України передбачено право контролюючого органу звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, інших фінансових установах, небанківських надавачах платіжних послуг, електронних гаманців в емітентах електронних грошей, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.

Пунктом 1 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України встановлено, що погашення простроченої заборгованості суб`єкта господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою чи міською територіальною громадою) за кредитом (позикою), залученим державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою чи міською територіальною громадою) або під державну (місцеву) гарантію, а також за кредитом з бюджету (включаючи плату за користування такими кредитами (позиками) та пеню) здійснюється у порядку, визначеному главою 9 розділу II цього Кодексу або іншим законом, включаючи погашення такої заборгованості за рахунок майна цього суб`єкта господарювання.

Главою 9 розділу II Податкового кодексу України врегульовано питання погашення податкового боргу платників податків.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що законодавець поширив процедуру погашення податкового боргу на порядок стягнення заборгованості за бюджетними кредитами, наділивши у такий спосіб правовідносини кредиту, що виникли між державою як кредитором та господарюючим суб`єктом як позичальником, ознаками публічно-правових.

При цьому органами, що уповноважені здійснювати стягнення є контролюючі органи, які під час вжиття заходів, спрямованих на погашення відповідної заборгованості, діють на виконання своїх владних повноважень щодо погашення податкового боргу, визначених Податковим кодексом України.

Відтак, суд вважає, що контролюючий орган, отримавши подання органу державного казначейства щодо наявності непогашеної заборгованості суб`єкта господарювання перед державою за надану останньому позику, а також пені, нарахованої на таку заборгованість, вправі звертатися до суду з відповідним позовом про стягнення такої заборгованості без обмеження строками позовної давності.

Аналогічні висновки щодо застосування норм права викладені в постанові Верховного Суду від 29.01.2019 у справі №807/257/14 (адміністративне провадження №К/9901/4647/18).

Відповідно до подання №3 від 24.02.2025 року, заборгованість по бюджетній позичці становить 6469,22 грн., а саме:

- за фінансовою допомогою по постанові КМУ №1003 від 11.09.1997 в сумі 4 313,47 грн (основний борг - 3000,00 грн, пеня 1 313,47 грн).

- за фінансовою допомогою по постанові КМУ №1953 від 10.12.1999 в сумі 2 155,75 грн (основний борг 1500,00 грн, пеня 655,75 грн.).

Відповідно до пункту 95.1. статті 95 Податкового кодексу України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Згідно пункту 95.3. статті 95 Податкового кодексу України стягнення коштів з рахунків/електронних гаманців платника податків у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих у центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

В матеріалах справи відсутні докази погашення простроченої заборгованості, в зв`язку із чим, суд вважає, що факт порушення відповідачем вимог законодавства України доведений.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Таким чином, на підставі викладеного, з урахуванням відсутності відзиву та доказів сплати, з огляду на наявність простроченої заборгованості, суд доходить висновку, що позов Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю ЛАВАНДА, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Головне управління державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, Міністерство фінансів України про стягнення простроченої заборгованості підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл між сторонами судових витрат в порядку ст. ст. 143 та 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд зазначає наступне.

Частиною 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено що, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Враховуючи задоволення позовних вимог суб`єкта владних повноважень та не понесення ним судових витрат пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, підстави для стягнення з відповідача судових витрат відсутні.

Керуючись ст. ст. 2, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246, 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (код ЄДРПОУ ВП 44118658, 49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-а) до Товариства з обмеженою відповідальністю ЛАВАНДА (, 52900, Дніпропетровська область, см-т Межова, вул. Лісна, буд. 2), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Головне управління державної казначейської служби України у Дніпропетровській області (, 49000, м. Дніпро, вул. 93-ї Холодноярської Бригади, буд. 1), Міністерство фінансів України (, 04071, м. Київ, вул. Межигірська, 11) про стягнення простроченої заборгованості, задовольнити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю ЛАВАНДА () прострочену заборгованість у розмірі 6469,22 грн. (шість тисяч чотириста шістдесят дев`ять гривень двадцять дві копійки) до Державного бюджету, а саме:

- для суми основного боргу у розмірі 3000,00 грн (три тисячі гривень) по постанові КМУ №1003 від 11.09.1997 на рахунок: UA0704545 ГУК у Дн-кій обл/ТГс.Межова/00263100, ОКПО 37988155 в установі банку: Казначейство України;

- для зарахування пені у розмірі 1 313,47 грн (одна тисяча триста тринадцять гривень сорок сім копійок) по постанові КМУ №1003 від 11.09.1997 на рахунок: UA0004545 ГУК у Дн-кій обл/ТГс.Межова/00263100, ОКПО 37988155 в установі банку: Казначейство України;

- для суми основного боргу у розмірі 1500,00 грн (одна тисяча п`ятсот гривень) по постанові КМУ №1953 від 10.12.1999 на рахунок: UA0704545 ГУК у Дн-кій обл/ТГс.Межова/00263100, ОКПО 37988155 в установі банку: Казначейство України;

- для зарахування пені у розмірі 655,75 грн (шістсот п`ятдесят п`ять гривень сімдесят п`ять копійок) по постанові КМУ №1953 від 10.12.1999 на рахунок: UA0004545 ГУК у Дн-кій обл/ТГс.Межова/00263100, ОКПО 37988155 в установі банку: Казначейство України (ЕАП).

Звернути увагу учасників справи, що відповідно до частини 7 статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено та підписано 15.07.2025 року.

Суддя О.М. Неклеса