Справа № 580/10171/24
Суддя: Штульман Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2025-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Штульман І.В.,

суддів - Кобаля М.І.,

- Черпака Ю.К.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Дубка Сергія Миколайовича на ухвалу судді Черкаського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2024 року про відмову у задоволенні заяви про поновлення строку звернення в суд та повернення позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И Л А:

10 жовтня 2024 року адвокат Дубок Сергій Миколайович,- представник позивача ОСОБА_1 (далі - заявник; позивач; ОСОБА_1 ), звернувся в Черкаський окружний адміністративний суд з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі - відповідач; ІНФОРМАЦІЯ_2 ), в якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка полягає у не застосуванні пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" (далі - Постанова №704), в редакції з 29 січня 2020 року, при обчисленні ОСОБА_1 , в період з дня зарахування на фінансове забезпечення до ІНФОРМАЦІЯ_3 по день зняття з фінансового забезпечення включно, розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, а саме: не визначення розміру посадового окладу та окладу за військове звання шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня відповідного календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 вказаної Постанови №704;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 провести перерахунок та доплатити ОСОБА_1 за період з дня зарахування на фінансове забезпечення до ІНФОРМАЦІЯ_3 по день зняття з фінансового забезпечення включно, належні з урахуванням проведених раніше виплат суми грошового забезпечення, грошової допомоги для оздоровлення, матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань, обчислених із розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених з урахуванням пункту 4 Постанови №704, в редакції з 29 січня 2020 року, шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, а саме встановленого Законом України від 02 грудня 2021 року №1928-ІХ «Про Державний бюджет України на 2022 рік» на 01 січня 2022 року, Законом України від 03 листопада 2022 року №2710-ІХ «Про Державний бюджет України на 2023 рік» на 01 січня 2023 року, на відповідні тарифні коефіцієнти.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2024 року позовну заяву повернуто заявнику, на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Не погоджуючись із ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Дубок С.М. подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказану ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. Свою позицію адвокат Дубок С.М. обґрунтовує тим, що оскільки предметом спору в цій справі є перерахунок грошового забезпечення ОСОБА_1 то при обчисленні строку на звернення до суду необхідно застосовувати тримісячний строк, який обчислюється з моменту, коли заявник ОСОБА_1 дізнався про порушення своїх прав, а саме: з дня одержання ним письмового повідомлення про нараховані та виплачені йому спірні суми. Також адвокат Дубок С.М. зазначив, що позивач, отримуючи грошове забезпечення, не мав причин та підстав, а тим більше обов`язку, сумніватися у добросовісності дій відповідача ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо визначення розміру таких виплат.

22 лютого 2025 року представник ІНФОРМАЦІЯ_3 подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив у задоволенні апеляційної скарги відмовити повністю. Свою позицію представник відповідача обґрунтовує тим, що незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання про це дізнатися не можуть розглядатися як поважна причина пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом, оскільки це є результатом суб`єктивних дій самого заявника, а не об`єктивно існуючими обставинами, що перешкоджають ОСОБА_1 вчасно реалізувати своє право на судовий захист.

За приписами частини першої статті 309 Кодекс адміністративного судочинства України (далі - КАС України) апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції має бути розглянута протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

За приписами частини другої статті 309 КАС України виняткових випадках апеляційний суд за клопотанням сторони та з урахуванням особливостей розгляду справи може продовжити строк розгляду справи, але не більш як на п`ятнадцять днів, про що постановляє ухвалу.

Згідно з частиною четвертою статті 9 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі.

Пунктом 1 статті 6, ратифікованої Законом України №475/97-ВР від 17 липня 1997 року, Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод закріплено право вирішення спірного питання упродовж розумного строку.

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду, з метою забезпечення повного та всебічного розгляду справи, а також прийняття законного та обґрунтованого рішення з дотриманням процесуальних прав усіх учасників судового процесу, дійшла висновку про наявність підстав для продовження строку розгляду апеляційної скарги на розумний строк.

Відповідно до частини першої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2024 року - без змін, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 просить здійснити перерахунок грошового забезпечення за період з дня зарахування на фінансове забезпечення ІНФОРМАЦІЯ_3 по день зняття з такого забезпечення.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 проходив службу у військовій частині НОМЕР_1 , яка перебуває на фінансовому забезпеченні ІНФОРМАЦІЯ_3 .

З наданої заявником довідки форми ОК-7 вбачається, що ОСОБА_1 отримував від ІНФОРМАЦІЯ_3 грошове забезпечення за період з жовтня 2022 року до жовтня 2023 року.

З листопада 2023 року заявник ОСОБА_1 отримував грошове забезпечення у військовій частині НОМЕР_2 .

Представник заявника ОСОБА_1 - адвокат Дубок С.М. звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_3 з адвокатським запитом, в якому просив надати інформацію про виплачені його довірителю суми грошового забезпечення та, у разі неправильного розрахунку таких сум, здійснити перерахунок та доплату належного ОСОБА_1 грошового забезпечення за 2022-2023 роки (основних та додаткових видів). За результатом розгляду вказаного адвокатського запиту, листом від 12 вересня 2024 року №1021/7/3302 ІНФОРМАЦІЯ_2 надав інформацію про виплачені ОСОБА_1 суми грошового забезпечення, однак відмовив у перерахунку його грошового забезпечення.

Не погоджуючись зі здійсненими нарахуванням та виплатами належних сум, адвокат Дубок С.М., який представляє інтереси позивача ОСОБА_1 , звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з цим позовом.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_3 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії залишено без руху, оскільки заявником ОСОБА_1 пропущено передбачений статтею 233 КЗпП України тримісячний строк звернення до суду.

На виконання вимог ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2024 року, адвокат Дубок С.М. - представник заявника ОСОБА_1 , 31 жовтня 2024 року засобами поштового зв`язку подав заяву, в якій він просив поновити строк на звернення до адміністративного суду, у зв`язку з тим, що про складові грошового забезпечення, які отримував ОСОБА_1 заявник дізнався із листа ІНФОРМАЦІЯ_3 від 12 вересня 2024 року у відповідь на адвокатський запит.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто заявнику.

Приймаючи оскаржувану ухвалу Черкаський окружний адміністративний суд дійшов висновку, що заявник ОСОБА_1 пропустив тримісячний строк звернення до суду, передбачений статтею 233 КЗпП України, оскільки отримавши грошовий атестат, він був обізнаний з розміром його посадового окладу з листопада 2023 року.

Приписи частини четвертої статті 169 КАС України визначають, що позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу (пункт 9).

Відповідно до частин першої та другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву. Отже, підставою для повернення позовної заяви відповідно до пунктів 1, 9 частини четвертої статті 169 КАС України є не усунення недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, неподання особою в зазначений строк заяви або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом першим частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною другою статті 233 Кодексу законів про працю (далі - КЗпП) України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01 липня 2022 року №2352-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» (далі - Закон №2352-IX)) було визначено, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом №2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частину першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції: "Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)."

Надаючи оцінку дотримання заявником ОСОБА_1 строку звернення до суду з цим позовом, суд апеляційної інстанції виходить з того, що спірні правовідносини виникли у зв`язку з недотриманням законодавства про оплату праці.

У пункті 77 постанови Судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду від 21 березня 2025 року у справі №460/21394/23 Верховний Суд дійшов висновку, що: "початок перебігу тримісячного строку для подання адміністративного позову [у частині вимог за період з 19 липня 2022 року по 30 березня 2023 року] слід обчислювати з моменту, коли позивач набув достовірної та документально підтвердженої інформації про обсяг і характер виплачених йому сум, що, у цій справі, відбулося шляхом вручення грошового атестата (тобто, письмового документа, у якому детально зазначено суми, нараховані та виплачені позивачу при звільненні)."

За висновком суду першої інстанції, ОСОБА_1 був обізнаний з розміром його грошового забезпечення з листопада 2023 року, а тому повинен був звернутися до суду до лютого 2024 року, однак пропустив тримісячний строк звернення до суду, передбачений статтею 233 КЗпП України (у редакції зі змінами, внесених Законом №2352-IX).

Судом першої інстанції зазначено, і з цим погоджується суд апеляційної інстанції, що позивач у заяві про поновлення процесуальних строків не надав жодних пояснення та доказів з приводу неможливість своєчасного звернення ОСОБА_1 з даним позовом до суду.

Інших поважних та об`єктивних причин для поновлення строку звернення до суду позивачем, як в заяві про поновлення строку на звернення до суду з позовною заявою так і з апеляційною скаргою не зазначено, доказів на їх підтвердження не надано, тому суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про неповажність наведених адвокатом Дубком С.М. - представником позивача ОСОБА_1 підстав для поновлення строку звернення до суду, а отже позовну заяву правомірно повернуто заявнику.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки, ухвала Черкаського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2024 року ухвалена з додержанням норм права, а доводи апеляційної скарги адвоката Дубка С.М., - представника позивача ОСОБА_1 , висновків суду першої інстанції не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу адвоката Дубка Сергія Миколайовича,- представника позивача ОСОБА_1 , - залишити без задоволення.

Ухвалу судді Черкаського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2024 року у справі №580/10171/24 про відмову у задоволенні заяви про поновлення строку звернення в суд та повернення позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені статтями 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя-доповідач І.В. Штульман

Судді М.І. Кобаль

Ю.К. Черпак