Справа № 640/10610/21
Суддя: А.О. Чеснокова
Дата ухвалення: 2025-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

. 19 березня 2025 року м. ПолтаваСправа № 640/10610/21

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Чеснокової А.О., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язати вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

15.04.2021 позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Офісу Генерального прокурора, в якому просить суд стягнути з відповідача на його користь суму вихідної допомоги при звільненні у розмірі 35960,47 грн. та середній заробіток за час затримки виплати вихідної допомоги.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.05.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, яку призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 28.02.2025 зазначену позовну заяву прийнято до провадження, розгляд справи постановлено розпочати спочатку та здійснювати його за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у порядку письмового провадження).

18.03.2025 від представника відповідача до Полтавського окружного адміністративного суду надійшло клопотання, в якому він заперечує проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та просить суд здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження. В обґрунтування якого зазначено, що відповідно до частини шостої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) справами незначної складності, серед інших, є справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище. Згідно з приміткою до статті 51-3 Закону України «Про запобігання корупції» під службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, в цій статті розуміються прокурори. Також зазначено, що складність справи, обсяг та характер доказів, що підлягають дослідженню, значення справи для сторін, розгляд у спрощеному позовному провадженні не буде сприяти повному і всебічному з`ясуванню обставин, що входять до предмету доказування.

Вирішуючи заявлене клопотання суд виходить з наступного.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.05.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, яку призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Також ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.11.2021 року відмовлено у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язати вчинити дії.

Отже, на час прийняття даної адміністративної справи до провадження суддею Полтавського окружного адміністративного та постановлення ухвали від 28.02.2025 року, суддею Окружного адміністративного суду міста Києва, у провадженні якого раніше перебувала ця справа, вже вирішено, що справа має розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Щодо наведених у клопотанні підстав, суд зазначає таке.

Згідно із частиною першою статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (частина друга статті 12 КАС України).

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні (частина третя статті 12 КАС України).

Так, для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо, зокрема, прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище (пункт 1 частини шостої статті 12 КАС України).

Отже, для вирішення питання за правилами якого позовного провадження необхідно розглядати спір щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, необхідно встановлювати чи не належить позивач до осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище відповідно до Закону України «Про запобігання корупції». В іншому випадку такий спір належить розглядати в порядку спрощеного позовного провадження.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 19 грудня 2019 року справа № 640/18911/18.

Відповідно до приписів частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно із приміткою статті 50-3 Закону України «Про запобігання корупції», до службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище віднесено, зокрема, Генерального прокурора, його першого заступника та заступника, прокурорів, слідчих і дізнавачів.

За матеріалами справи позивач дійсно займав посаду, яка у розумінні Закону України «Про запобігання корупції» свідчить, що позивач був службовою особою, яка займала відповідальне становище.

Водночас, виходячи з аналізу матеріалів справи та предмету розгляду, судом встановлено, що в даній адміністративній справі предметом доказування є, чи допущено відповідачем протиправну затримку виконання рішення суду про стягнення вихідної допомоги та середнього заробітку за весь час затримки виплати вихідної допомоги по день фактичного розрахунку.

Тобто предмет спору у даній справі не стосується предмету спору, окресленого в пункті 1 частини шостої статті 12 КАС України.

Тому суд вважає, що у даному випадку відсутня імперативна вимога процесуального закону до порядку розгляду справи (спрощеного або загального) цієї справи та суд, керуючись критеріями, визначеними у частині третій статті 257 КАС України, повноважний самостійно обрати порядок розгляду справи.

Згідно з частиною третьою статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Виходячи з наведених в статті 257 КАС України критеріїв, з огляду на предмет спору в даній справі, з урахуванням вимог статей 259, 260, 262 КАС України, суд вважає за можливе продовжувати розгляд цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Суд також зауважує, що дотримання принципів рівності усіх учасників справи перед законом і судом, диспозитивності та змагальності, відбувається й під час розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) та у повній мірі забезпечено встановленою КАС України процедурою обміну сторонами заявами по суті справи, подання доказів, що підтверджують обставини, якими обґрунтовано вимоги чи заперечення, подання відповідних заяв та клопотань тощо.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що клопотання представника відповідача про розгляд цієї справи у порядку загального позовного провадження є необґрунтованим та у його задоволенні слід відмовити.

Керуючись статтями 12, 241, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у задоволенні клопотання представника Офісу Генерального прокурора про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремо не оскаржується.

Головуючий суддя А.О. Чеснокова