Справа № 340/4529/25
Суддя: Р.І. БРЕГЕЙ
Дата ухвалення: 2025-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

11 липня 2025 року справа № 340/4529/25

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Брегей Р.І., розглянувши у м.Кропивницький адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі Центр) про визнання протиправною бездіяльності і зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду зі заявою до Центру про визнання протиправною бездіяльності щодо нарахування і виплати грошової компенсації за всі невикористані дні додаткової відпустки, як учаснику бойових дій, за 2023-2024 роки.

Водночас просить суд зобов`язати відповідача виплатити кошти з урахуванням раніше виплачених сум.

04 липня 2025 року суд прийняв ухвалу про залишення позову без руху.

Судом встановлено, що строк звернення до суду пропущений і не подано заяви про його поновлення.

11 липня 2025 року представник ОСОБА_1 подала заяву про поновлення строку звернення до суду.

Зазначає, що у випадку звільнення особи з військової служби і в разі невиплати йому частини грошового забезпечення дата одержання письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні, з якою закон пов`язує початок обчислення строку.

Наголошує, що у наказі про звільнення не вказано про виплату грошової компенсації за всі невикористані дні додаткової відпустки, як учаснику бойових дій.

Суд, ознайомившись з матеріалами справи, зробив висновок, що позов належить повернути з таких підстав.

Так, ОСОБА_1 проходив службу в Центрі до 31 травня 2024 року і з цієї дати звільнений з військової служби.

Позов подано до суду 02 липня 2025 року.

Висновок про пропущення строку звернення до суду.

Так, за правовим висновком Верховного Суду у постанові від 21 березня 2025 року у справі №460/21394/23 не поширюється строк звернення до суду стосовно розгляду вимог, право на які виникли до 19 липня 2022 року.

Стосовно розгляду позовних вимог, право на які виникло після 19 липня 2022 року, поширюється строк звернення до суду.

Спір стосується питань проходження публічної (військової) служби.

Отже, відноситься до компетенції адміністративного суду.

Приписами частини 2 статті 233 КЗпП України (в редакції станом на 19 липня 2022 року, яка чинна досі) встановлено, що зі заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Отже, на день звернення до суду до правовідносин стосовно виплати коштів при звільненні поширюється строк звернення до суду.

Приписами частини 5 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Питання стосовно строку звернення до суду у справах щодо виплати заборгованості з грошового забезпечення військовослужбовців при звільненні зі служби досліджував Верховний Суд і зробив такий висновок (постанова від 25 квітня 2023 року у справі №380/15245/22).

38. Вирішуючи питання про те, якою нормою закону слід керуватися при розгляді цієї справи, Верховний Суд, зважаючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві, наголошує, що положення статті 233 КЗпП України в частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною п`ятою статті 122 КАС України.

39. Відповідно до частини другої статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01.07.2022 №2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

40. Законом України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції:

Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

40.1. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

42. Отже, до 19 липня 2022 року КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Суд погоджується з правовим висновком Верховного Суду стосовно 3 місячного строку звернення до суду.

Отже, у справах щодо стягнення грошового забезпечення строк звернення до суду бере відлік не раніше дня звільнення зі служби.

У військової частини може бути заборгованість перед військовослужбовцем за тривалі періоди перед звільненням зі служби, яку зобов`язана виплатити у день звільнення.

3-ох місячний строк звернення до суду після звільнення не зменшує періоду часу, заборгованість за який мала бути виплачена, а лише встановлює час, упродовж якого військовослужбовець має право звернутися до суду зі заявою про виплату усієї заборгованості за весь час служби.

ОСОБА_1 проходив службу до 31 травня 2024 року.

Право на компенсацію за невикористані дні відпусток виникає в день звільнення.

Позов подано до суду 02 липня 2025 року.

Отже, пропущений 3-ох місячний строк звернення до суду.

У наказі про звільнення зі служби чітко зазначено про кошти, які належать при звільненні.

Тому позивач міг виявити ознаки порушеного права у день звільнення з військової служби.

Такою ознакою є відсутність у наказі про звільнення зі служби згадки про право на компенсацію за невикористані дні додаткової відпустки, як учаснику бойових дій, за 2023-2024 роки.

З дня звільнення зі служби було достатньо часу звернутися до суду у встановлений законом строк.

ОСОБА_1 не зазначив причин пропущення строку звернення до суду.

Тому суд відмовляє у поновленні строку звернення до суду.

Водночас суд звертає увагу на приписи частини 1 статті 234 КЗпП України.

Цією нормою права встановлено, що у разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, суд може поновити ці строки, якщо з дня отримання копії наказу (розпорядження) про звільнення або письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні (стаття 116), минуло не більше одного року.

З дня отримання наказу про звільнення до дня звернення до суду минуло більше одного року.

Тому суд не може поновити строк звернення до суду, навіть, якщо би і існували поважні причини його пропуску.

Відповідно до приписів частин 1 і 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Водночас приписами пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Тому позовна заява повертається ОСОБА_1 .

На підставі викладеного, керуючись ч.2 ст.123 і п.1 ч.4 ст.169 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву повернути ОСОБА_1 .

Ухвала може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає Дніпропетровську, Запорізьку та Кіровоградську області, протягом 15 днів з дня складання.

Ухвала суду набирає законної сили після складання.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Р.І. БРЕГЕЙ