Справа № 520/3712/25
Суддя: Любчич Л.В.
Дата ухвалення: 2025-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА
30 червня 2025 р.Справа № 520/3712/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Любчич Л.В.,
Суддів: Спаскіна О.А. , Присяжнюк О.В. ,
за участю секретаря судового засідання Труфанової К.М.
за позовом Акціонерного товариства "Укрзалізниця"
до Північно-східного офісу Держаудитслужби
про визнання протиправним та скасування висновку,
Акціонерне товариство "Укрзалізниця" (далі - АТ «Укрзалізниця», позивач) звернулась до суду з адміністративним позовом до Північно-східного офісу Держаудитслужби (надалі - також відповідач, апелянт), в якому просило суд:
- визнати протиправним та скасувати висновок від 04.02.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-09-20-010074-a.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 28 квітня 2025 року в позов АТ «Укрзалізниця» позов - задоволено.

Визнано протиправним та скасовано Висновок від 04.02.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-09-20-010074-a.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Північно-східного офісу Держаудитслужби на користь АТ «Укрзалізниця» судові витрати в розмірі 3028,00 грн.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28 квітня 2025 року та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначив, що суд першої інстанції не приділив достатньої уваги доводам відповідача з питання самого порушення, яке було скоєно Позивачем під час проведення процедури закупівлі.

Вважає, що на порушення підпункту 1 пункту 44 Особливостей Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника СП ТОВ «ПРОМТЕК», натомість протокольним рішенням від 30.10.2024 №265/7 уповноваженою особою визначено вказаного учасника переможцем процедури закупівлі, з яким укладено договір від 14.11.2024 № П/НХ-24844/НЮ. Відповідно до Висновку, Управлінням було виявлено порушення законодавства у сфері публічних закупівель в частині порушення вимог підпункту 1 пункту 44 Особливостей. Та в пункті 3 розділу II висновку зазначено зобов`язання, з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель та керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону № 922 Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області зобов`язує здійснити заходи, направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Позивач не погодився з доводами апеляційної скарги та надав відзив на неї, у якому просив скаргу відповідача залишити без задоволення, а рішення Харківського окружного адміністративного суду без змін.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються документів, на які апелянт посилається в апеляційній скарзі, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та знайшло своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи, що 20.09.2024 регіональною філією «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця» оголошено про проведення відкритих торгів, вид предмету закупівлі: ПЗ-24Т_265_ВО: Інструмент - 2 лоти (Лот №1 Набір інструментів; Лот №2 Набір інструментів) (https://prozorro.gov.ua/uk/search/tender?text=UA-2024-09-20-010074-a).

Статус закупівлі на день подання позову «Завершений».

На участь у вказаній процедурі закупівлі було подано тендерні пропозиції наступних учасників: Спільне україно-болгарське підприємство у формі ТОВ «ПРОМТЕК» (далі СП ТОВ «ПРОМТЕК») та ТОВ «ТОПТУЛ».

За результатом розгляду тендерних пропозицій переможцем визнано - СП ТОВ «ПРОМТЕК» (протокол від 30.10.2024 № 265/7).

За результатами викритих торгів 14.11.2024 з переможцем укладено договір № П/НХ-24844/НЮ про закупівлю набору інструментів. Строк дії за договором з 14.11.2024 по 31.12.2024.

В електронній системі закупівель опубліковано наказ Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області від 21.01.2025 № 2-3, згідно з яким «відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», підпункту 14 пункту 10 Положення про Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області, затвердженого наказом Північно-східного офісу Держаудитслужби від 25 серпня 2016 року № 2 зі змінами, внесеними наказом від 17 грудня 2018 року № 255» прийнято рішення про початок моніторингу процедури закупівлі.

04.02.2025 за наслідками моніторингу процедури закупівлі Державною аудиторською службою України прийнято висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-09-20-010074-a (далі - Висновок).

В пункті 1 констатуючої частини Висновку, зокрема, зазначено, що в документах тендерної пропозиції учасника СП ТОВ «ПРОМТЕК» оприлюдненних в електронній системі закупівель відсутні документи забезпечення тендерної пропозиції. Відповідно до підпункту 1 пункту 44 Особливостей Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли учасник процедури закупівлі не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником. Проте, на порушення підпункту 1 пункту 44 Особливостей Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника СП ТОВ «ПРОМТЕК», натомість протокольним рішенням від 30.10.2024 №265/7 уповноваженою особою визначено вказаного учасника переможцем процедури закупівлі, з яким укладено договір від 14.11.2024 № П/НХ-24844/НЮ.

В пункті 2 констатуючої частини Висновку зазначено: «За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій встановлено порушення підпункту 1 пункту 44 Особливостей».

В пункті 3 констатуючої частини Висновку зобов`язано здійснити заходи, направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку.

Текст Висновку опубліковано в електронній системі закупівель - 04.02.2025.

Позивач, вважаючи протиправним оскаржуваний висновок, звернувся з цим позовом до суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив того, що відповідачем не доведено встановлено в ході процедури моніторингу порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суспільні відносини з приводу закупівлі товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад, з приводу створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель та розвитку добросовісної конкуренції унормовані, насамперед, приписами, Закону України від 25.12.2015 №922-VIII "Про публічні закупівлі" (далі за текстом - Закону №922-VIII).

Повноваження контролю за дотриманням норм Закону України №922-VIII відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України від 26.01.1993 № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі за текстом - Закон №2939-XII) та ст.8 Закону України №922-VIII надані центральному органу виконавчої влади, уповноваженому Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (міжрегіональні територіальні органи), а способом здійснення згаданого контролю згідно з ст.5 Закону України №2939-XII та згідно з ч.1 ст.8 Закону України від 25.12.2015 №922-VIII є, зокрема, проведення моніторингу, проведення перевірки закупівель, державний фінансовий аудит та інспектування.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади на момент оголошення спірної закупівлі визначалися Законом України "Про публічні закупівлі" від 25 грудня 2015 року за № 922-VIII (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі - Закон № 922-VIII).

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав, зокрема,виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. (п. 2 ч. 2 ст. 8 Закону № 922-VIII)

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (ч. 6 ст. 8 Закону № 922-VIII).

Згідно з ч. 19 ст. 8 Закону № 922-VIII форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26 січня 1993 року № 2939-ХІІ (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, надалі - Закон № 2939-ХІІ) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Відповідно до ст. 5 Закону № 2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016 (далі - Положення), визначено, що Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до п.п. 3 п. 4 Положення Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Пунктом 7 Положення встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Наказом Держаудитслужби від 27.08.2020 за № 242 Положення про Східний офіс Держаудитслужби доповнено абзацом, відповідно до якого, на території інших адміністративно-територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням голови Держаудитслужби та його заступників.

Підстави та порядок проведення моніторингу позивачем під сумнів не ставляться.

Згідно зі ст. 1 Закону № 922-VII у цьому Законі нижченаведені терміни вживаються в такому значенні:

- тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель (пункт 31);

- тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації (пункт 32).

- договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Вимоги до тендерної документації у відкритих торгах визначені у ст. 22 Закону № 922-VIII.

Тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав. (ч. 1 ст. 22 Закону № 922-VIII)

У тендерній документації зазначаються такі відомості, зокрема, строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій. (п. 11 ч. 2 ст. 22 Закону № 922-VIII).

Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації. (абз. 1 ч. 3 ст. 22 Закону № 922-VIII)

Перелік підстав для відхилення тендерних пропозицій визначає ст. 31 Закону № 922-VIII встановлено.

Згідно з пп. 1, 2 ч. 1 ст. 31 Закону № 922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо: 1) учасник процедури закупівлі: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону; не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства; зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції; не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей; не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону; визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону; 2) тендерна пропозиція учасника: не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації; викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією; є такою, строк дії якої закінчився.

Згідно з ч. 6 ст. 33 Закону № 922-VIII замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі. У випадку обґрунтованої необхідності строк для укладання договору може бути продовжений до 60 днів.

Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом. (ч. 1 ст. 41 Закону № 922-VIII)

Законом України від 16 серпня 2022 року № 2526-IX Про внесення змін до Закону України Про публічні закупівлі та інших законодавчих актів України щодо здійснення оборонних та публічних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану розділ Х Прикінцеві та перехідні положення Закону № 922-VIII доповнено пунктом 3-7 такого змісту: Установити, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Відповідно до п. 3-7 розділу X Прикінцеві та перехідні положення Закону України № 922-VIII Кабінет Міністрів України Постановою від 12 жовтня 2022 року № 1178 затвердив Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості, в редакції на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до п. 3 Особливостей, замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону № 922-VIII, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.

Згідно з п. 1 Особливостей, особливості встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом №922-VIII, із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

Відповідно до п. 28 Особливостей №1178 тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 22 Закону № 922-VIII у тендерній документації зазначається інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби -плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі).

Одночасно, у ч. 1 ст. 23 Закону № 922-VIII визначено, що технічна специфікація повинна містити опис усіх необхідних характеристик товарів, робіт або послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні, функціональні та якісні характеристики (які можуть містити опис конкретного технологічного процесу або технології виробництва чи порядку постачання товару (товарів), виконання необхідних робіт, надання послуги (послуг), у частині п`ятій цієї ж статті Закону вказано, що замовник може вимагати від учасників підтвердження того, що пропоновані ними товари, послуги чи роботи за своїми екологічними чи іншими характеристиками відповідають вимогам, установленим у тендерній документації.

Нормами підпункту 1 пункту 44 Особливостей визначено, що Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли учасник процедури закупівлі не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.

Зі змісту оскаржуваного Висновку встановлено, що моніторингом питання розгляду тендерних пропозицій встановлено, що відповідно до пункту 6.7 Розділу 6 Тендерної документації « … замовник вимагає від учасника-переможця процедури закупівлі надання ним не пізніше дня укладання договору про закупівлю забезпечення виконання договору про закупівлю (договірне забезпечення) у розмірі 5% вартості договору про закупівлю». Крім того, відповідно до пункту 1 Додатку 5 до тендерної документації Замовником визначено що забезпечення виконання договору про закупівлю надається Принципалом не пізніше дати укладення договору про закупівлю в електронному вигляді у рекомендованому форматі PDF або Word з накладенням УЕП (у тому числі КЕП) Гаранта шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель. Проте, в документах тендерної пропозиції учасника СП ТОВ «ПРОМТЕК» оприлюдненних в електронній системі закупівель відсутні документи забезпечення тендерної пропозиції.

Разом з тим, до матеріалів справи надано тендерну документацію по процедурі відкритих торгів (з особливостями) на закупівлю: Код ДК 021:2015: 44510000-8 Знаряддя (інструмент) 2 лоти.

Відповідно до пункту 3.2 Розділу 3 Тендерної документації «Забезпечення тендерної пропозиції» - «Забезпечення тендерної пропозиції не вимагається».

Також пунктом 3.3 Розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» «Умови повернення чи неповернення забезпечення тендерної пропозиції» - «Не передбачено, оскільки забезпечення тендерної пропозиції не вимагається».

Отже, забезпечення тендерної пропозиції Замовником не вимагалось.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає правомірними висновки суду першої інстанції про те, що у позивача були відсутні підстави для відхилення тендерної пропозиції, визначеної п. 44 Особливостей.

За таких умов, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, щодо наявності підстав для визнання протиправним та скасування висновку від 04.02.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-09-20-010074-a.

Посилання апелянта на те, що в документах Тендерної пропозиції учасника СП ТОВ "ПРОМТЕК" оприлюднених в електронній системі закупівель відсутні документи забезпечення тендерної пропозиції, колегія суддів вважає не обґрунтованими, оскільки пунктом 3.2 Розділу 3 Тендерної документації «Забезпечення тендерної пропозиції» забезпечення тендерної пропозиції не вимагалося.

Посилання апелянта на п. 6.7 Розділу 6 Тендерної документації відповідно до якої замовник вимагає від учасника-переможця процедури закупівлі надання ним не пізніше дня укладання договору про закупівлю забезпечення виконання договору про закупівлю (договірне забезпечення) у розмірі 5% вартості договору про закупівлю, як на підставу для відхилення тендерної пропозиції учасника СП ТОВ "ПРОМТЕК" відповідно до підпункту 1 пункту 44 Особливостей колегія суддів вважає безпідставними, оскільки в зазначеному пункті передбачено, що відхилення пропозиції замовником обов`язкове в разі не надання забезпечення тендерної пропозиції, а не забезпечення виконання договору про закупівлю.

З огляду на те, що встановлене відповідачем порушення не підтвердилось, що є підставою для скасування спірного висновку, колегія суддів не вбачає підстав для надання оцінки обраному відповідачем заходу усунення порушення.

Також колегія суддів не вбачає підстав для надання оцінки висновкам суду першої інстанції про дотримання відповідачем строку проведення моніторингу процедури закупівлі та проведення моніторингу процедури закупівлі за наявності на те правових підстав з дотриманням порядку, визначеного чинним законодавством України, оскільки сторони по справі такі висновки суду першої інстанції не оскаржують.

Ухвалюючи це судове рішення колегія суддів керується ст. 322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини по справі Серявін та інші проти України(п.58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи зазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору у цій справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи апелянта, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття цього судового рішення.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право: залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Північно-східного офісу Держаудитслужби залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28 квітня 2025 року по справі №520/3712/25 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Л.В. Любчич
Судді О.А. Спаскін О.В. Присяжнюк
Повний текст постанови складено 09.07.2025.