Справа № 640/39727/21
Суддя: Череповський Є.В.
Дата ухвалення: 2025-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 липня 2025 року Справа№640/39727/21

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Череповського Є.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю КСК Білдінг (адреса: 09117, Київська обл., м. Біла Церква, вул. Стуса Василя, буд. 3, 164, ) до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві (, 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19), Державної податкової служби України (, 04053, м. Київ, Львівська площа, 8) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

I. Зміст позовних вимог

До Окружного адміністративного суду міста Києва (далі - Суд) надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю КСК Білдінг (далі - Позивач) до Головного управління ДПС у м. Києві (далі - Відповідач), у якому Позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві від 16.08.2021р. за №2992042/41965647 про відмову у реєстрації податкової накладної №24 від 22.07.2021 р. Товариства з обмеженою відповідальністю "КСК Білдінг";

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в єдиному реєстрі податкових накладних, податкову накладну №24 від 22.07.2021 р. виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "КСК Білдінг" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку;

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю КСК Білдінг понесені ним судові витрати у розмірі 2270 грн.

II. Заяви (клопотання) учасників справи інші процесуальні дії у справі

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.01.2022 року було відкрито провадження в адміністративній справі. Справу прийнято розглядати у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 05.05.2025 року справу прийнято до провадження, розгляд справи вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.

Частиною 5 ст. 262 КАСУ передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з частиною 2 КАСУ розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання; якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів.

Відповідачем, через систему електроний суд, було подано відзив на позовну заяву.

З огляду на завершення 30-ти денного терміну для подання заяв по суті справи, суд вважає, можливим розглянути та вирішити справу по суті за наявними у ній матеріалами.

III. Позиція Позивача та заперечення Відповідача

В обґрунтування позову Позивач зазначає, що у квитанціях про зупинення податкових накладних не міститься інформації (конкретного переліку), які документи необхідні контролюючому органу для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних.

В свою чергу, Позивачем на виконання п. 201.16 ст. 201 ПК України було направлено Пояснення та додані копії документів, яких на думку Позивача достатньо для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних у ЄРПН.

Відповідачі проти позову заперечували, надавши аналогічні пояснення, зазначивши що, Позивачем не подано контролюючому органу належні та достатні копії первинних документів, для розгляду питання про прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних, а тому рішення Головного управління ДПС у м. Києві про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийняті правомірно і не підлягають скасуванню.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких мотивів та підстав.

IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини

Товариство з обмеженою відповідальністю «КСК Білдінг» зареєстроване як юридична особа у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадський формувань 27 лютого 2018 року, номер запису: 0038632, за адресою: 09117, Київська обл., місто біла Церква, вул. Стуса Василя, буд. 3 нежитлове приміщення 164, (ідентифікаційний код - 41965647).

01 травня 2021 року між акціонерним товариством «КИЇВ-ЛАДА», як замовником, та позивачем, як підрядником (виконавцем), був укладений договір за №179 будівельного підряду, за умовами якого, виконавець зобов`язався на свій ризик власними силами виконати комплекс робіт з влаштування благоустрою вздовж будівлі, що розташована за адресою: м.Київ, вул. Сім`ї Сосніних, 17, літ. О на об`єкті будівництва і здати замовнику у встановлений договором строк, а замовник зобов`язався прийняти та оплатити договірну вартість виконаних робіт та використаних матеріалів (п.1.1 договору).

Відповідно до умов п. 3.1 договору, виконавець зобов`язується розпочати виконання робіт протягом 3-х днів з дати оплати авансу по цьому договору. Термін виконання робіт 13 робочих тижнів з моменту отримання авансу (п.3.2 договору).

Пунктом 4.1 договору сторони узгодили, що замовник забезпечує безперервне фінансування виконання робіт згідно додатку №2 (графік виконання та фінансування робіт): аванс для початку робіт в розмірі узгодженому сторонами в термін 5-ти банківських днів після підписання договору шляхом безготівкового переказу на поточний рахунок виконавця; проміжні розрахунки проводяться замовником згідно додатку №2 (графік виконання та фінансування робіт) а остаточний розрахунок не пізніше 10 банківських днів після приймання виконаних робіт уповноваженими представниками замовника шляхом підписання сторонами акту прийманняпередачі виконаних робіт. Відповідно до додатку №2 Графік виконання та фінансування робіт (копія додається) учасники договору узгодили: - авансування та підготовчі роботи здійснюються 1-7, 8-14 травня;

- роботи з установки поребрика (8 пог.метрів) здійснюється 15-21 травня;

- роботи з улаштування щебеневої підготовки (232 м2) здійснюються в період з 22.05.2021р. по 20.06.2021р.;

- роботи з улаштування покриття із ФЕМ на відсів (232 м2) здійснюються в період з 21.06.2021 р. по 25.07.2021р.;

- остаточні розрахунки здійснюються в період 26-31.07.2021 р. Відповідно до додатку №1 до договору «Кошторисний розрахунок на виконання робіт по влаштуванню благоустрою вздовж будівлі літера О» сторони договору узгодили найменування робіт та їх загальну вартість - 182342,95 грн.

14 червня 2021 року за №82 позивачем був виставлений замовнику відповідний рахунок на оплату на суму 100000,0 грн. в т.ч. ПДВ 16666,67 грн. Замовник перерахував позивачу авансові кошти в сумі 100000,0 грн. в повному обсязі, що підтверджується копіями платіжного доручення №769 від 22.07.2021р. та банківської виписки від 22.07.2021p. На вказаний аванс позивачем було виписано відповідну податкову накладну №24 від 22.07.2021 р. (копія додається).

Вказана податкова накладна була прийнята органом ДПС однак її реєстрація була зупинена, про що свідчить квитанція від 30.07.2021р. з реєстраційним номером документа , з якої вбачається, що підставою для зупинення ПН/РК зазначено наступне: коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 43.39 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються) та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, та запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомлено, що показник «D»=2.0621%, «Р»=8341,74.

Позивач надав органу ДПС пояснення від 10.08.2021 р. №28 та копії документів на їх підтвердження та просив прийняти їх та зареєструвати податкову накладну №24 від 22.07.2021р.

16.08.2021р. за №2992042/41965647 комісією, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації було прийнято рішення про відмову у реєстрації податкової накладної №24 від 22.07.2021р. та зазначено підстави такої відмови: ненадання платником податку копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи) у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні.

Не погодившись із вказаним рішенням Позивач направив 20.08.2021р. за вих. №43 скаргу до Державної податкової служби України, в обґрунтування якої зазначав органам податкової служби, що роботи з гідроізоляції фундаменту є послугою (будівельними роботами) та позивач є виконавцем (виробником) таких робіт (послуг) та вказані роботи він виконує власними силами, а не купує їх у сторонніх (залучених) осіб. Надавати такі послуги (роботи) позивачу надає право ліцензія №9- Л від 20.02.2019р. видана Державною архітектурно-будівельною інспекцією України та для надання таких послуг позивач має власний професійний виробничий персонал, основні засоби тощо. Також позивач зазначив, що по даному договору на момент отримання авансових коштів роботи ще не розпочинались, з огляду на те, що договір щойно підписали та позивач має строк на виконання будівельних робіт, обумовлений договором. За результатом розгляду скарги позивача, Головою комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації 27.08.2021 р. за №38930/41965647/2 було прийнято рішення, яким скаргу залишено без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін.

V. Оцінка суду

Надаючи правову оцінку обґрунтованості аргументам, суд зазначає наступне.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Податковий кодекс України (далі - ПК України) регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до підпункту 56.23.2 пункту 56.23 статті 56 і пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165, яка набрала чинності з 01.02.2020, затверджено: Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок зупинення реєстрації); Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок розгляду скарг).

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Згідно з пунктом 2 Порядку зупинення реєстрації:

автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації;

комісія контролюючого органу - комісія регіонального та центрального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі;

комісія регіонального рівня - комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь ДПС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС;

комісія центрального рівня - комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі ДПС;

критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик;

ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту а або б пункту 185.1 статті 185, підпункту а або б пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку;

таблиця даних платника податку - зведена інформація, що подається платником податку до контролюючого органу, щодо кодів видів економічної діяльності платника податку згідно з Класифікатором видів економічної діяльності, кодів товарів згідно з УКТЗЕД та/або кодів послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.

Постановю КМУ №1165 від 11.12.19 р. затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, (в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин від 11.12.19 р.) згідно до п. 5 якого зупинення реєстрації, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Пунктами 6 вказаного Порядку визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Пунктом 7 вказаного Порядку визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У додатку 4 до Порядку №1165 зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Отже, Порядок №1165 прямо передбачає можливість оскарження рішень про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 05.01.2021 по справі №640/11321/20, від 16 грудня 2020 року у справі № 340/474/20, від 5 січня 2021 року у справі № 640/10988/20, які враховуються судом.

Як зазначалось, Комісією ГУ ДПС прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким визначено відповідність позивача пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Отже, підставами для встановлення відповідності платника податку п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку може бути лише те, що Позивача зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

За вимогами Порядку № 1165 Комісія у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, розглядає питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Суд зазначає, що Порядком встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування. Встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/ розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Однак, Відповідач взагалі не навів підстав для прийнятя такого рішення, не зазначив щодо Позивача жодних доказів, що свідчили б про можливість застосування п.1 Порядку, а саме те що Позивача зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

Верховний Суд у постановах від 16 грудня 2020 року по справі № 340/474/20, від 05 січня 2021 року по справі № 640/10988/20 та від 05 січня 2021 року по справі №640/11321/20, від 19 листопада 2021 року по справі № 140/17441/20 зазначав, що при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Верховний Суд у постанові від 05 січня 2021 року у справі № 640/11321/20 зазначив, що незважаючи на те, що затверджена Порядком № 1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1-8 критеріїв ризиковості платника податку, не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною 2 статті 77 КАС України.

В нашому випадку Відповідач не навів, жодних доказів в обґрунтування законості прийнятого рішення.

Суд зазначає, що комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. Така ж позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2021 року по справі №340/1098/20.

Загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Будь-яких належних та достовірних доказів того, що позивач підпадає під п.1 Критеріів ризиковості суду не наведено.

Отже, оспорюване рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 1 Критеріїв ризиковості платників податку.

Суд також вказує, що Позивачем згідно п. 5 Порядку, не долучено до матеріалів справи всіх доказів, які б повністю спростовували протиправність дій контролюючого органу.

Проте, Суд звертає увагу, що про не дотримання контролюючим органом вимог обґрунтованості під час прийняття відповідного акта індивідуальної дії свідчить не належна мотивація його висновку, зокрема без встановлення обставин, а також без посилання на докази, якими такі обставини обґрунтовані, із зазначенням причин їх прийняття чи відхилення.

І навпаки, наведення мотивів прийнятих рішень не дає змоги суду встановити дійсні підстави та причини, за яких цей орган дійшов саме таких висновків, надати їм належну правову оцінку, та встановити законність, обґрунтованість, пропорційність прийнятого рішення.

Загальними вимогами, яким повинен відповідати акт індивідуальної дії, як акт правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість. В разі незазначення в індивідуальному акті підстав його прийняття (фактичних і юридичних), чітких та зрозумілих мотивів його прийняття, такий акт не може вважатися правомірним.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що Відповідачем 1 не доведено наявність обґрунтованих підстав для віднесення Позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості відповідно до пункту 1 Критеріїв ризиковості, відтак рішення Головного управління ДПС у Донецькій області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку критеріям ризиковості платника податку є протиправним та підлягає скасуванню.

При цьому, суд зазначає, що здійснення моніторингу відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення такого моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок, як способу реалізації владних управлінських функцій контролюючого органу.

Відповідно до абзацу 2 частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України у таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Проаналізувавши обставини справи, суд вважає, що Відповідач не надав належного доказу, який би досліджувався в ході засідання комісії, і який слугував підставою для прийняття оскаржуваного рішення.

Таким чином, судом не встановлено наявність у Відповідача підстав для віднесення підприємства до пункту 1 Критеріїв ризиковості, що обумовлює задоволення позовних вимог.

При цьому, при розгляді питання виключення платника податку з переліку платників на підставі поданої інформації та копій документів контролюючий орган не може здійснювати повний аналіз господарської операцій Позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами ПК України.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що спірне рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

Положеннями пункту 6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

За таких обставин, зобов`язання Відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права. Крім цього, застосування такого способу захисту є гарантією того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений. Тому позовні вимоги у зазначеній частині також підлягають задоволенню.

У постанові від 28.09.2022 у справі №160/2552/21 Верховний Суд зауважив, що ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків і, на противагу йому, принцип формального порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення.

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Інших доводів, що можуть вплинути на правильність вирішення судом спору, що розглядається, матеріали справи не містять.

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява №65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява №63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява №4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).і повинні діяти вчасно та в належний і послідовний спосіб (рішення у справах "Beyeler v. Italy" №33202/96, "Oneryildiz v. Turkey" №48939/99, "Moskal v. Poland" №10373/05).

У контексті встановлених обставин справи, інші аргументи учасників справи не мають вирішального впливу на висновки суду про протиправність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Під час судового розгляду справи Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів належними засобами доказування правомірність та обґрунтованість оскаржуваного рішення, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

VI. Розподіл судових витрат

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Донецькій області на користь позивача слід стягнути судовий збір в сумі 2270,00 грн.

Керуючись ст.ст. 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю КСК Білдінг (адреса: 09117, Київська обл., м. Біла Церква, вул. Стуса Василя, буд. 3, 164, ) до Головного управління ДПС у м. Києві (місцезнаходження: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ), Державної податкової служби України (, 04053, м. Київ, Львівська площа, 8) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, задовільнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві від 16.08.2021р. за №2992042/41965647 про відмову у реєстрації податкової накладної №24 від 22.07.2021 р. Товариства з обмеженою відповідальністю "КСК Білдінг";

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в єдиному реєстрі податкових накладних, податкову накладну №24 від 22.07.2021 р. виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "КСК Білдінг" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку датою її фактичного подання;

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві на користь Товариства з обмеженою відповідальністю КСК Білдінг (адреса: 09117, Київська обл., м. Біла Церква, вул. Стуса Василя, буд. 3, 164, ) понесені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2270 грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Є.В. Череповський