Справа № 640/22066/20
Суддя: Прасов Олександр Олександрович
Дата ухвалення: 2025-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

10 липня 2025 року о/об 15 год. 30 хв.Справа № 640/22066/20 Провадження № ЗП/280/33/25 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Прасова О.О. за участю помічника судді Гудименко Я.А. (здійснює повноваження секретаря судового засідання за дорученням судді), розглянувши у місті Запоріжжі за правилами спрощеного провадження адміністративну справу

за позовом Державного спеціалізованого підприємства "Чорнобильська АЕС" (вул.Збройних Сил України, буд.7/1, м.Слувутич, Київська область, 07101; )

до Рахункової палати (вул.Коцюбинського Михайла, буд.7, м.Київ, 01054; )

про скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Державне спеціалізоване підприємство "Чорнобильська АЕС" (надалі позивач, ДСП "Чорнобильська АЕС") звернулось до адміністративного суду з адміністративним позовом до Рахункової палати (надалі відповідач), в якому позивач просить суд: 1) скасувати висновки рішення відповідача в повному обсязі; 2) зобов`язати відповідача оприлюднити спростування скасованих висновків у той самий спосіб, в який їх було оприлюднено.

У позовній заяві зазначено: «… Позивач в повному обсязі не погоджується із оскарженими висновками Відповідача, до яких він дійшов у своєму рішенні №13-2 від 09.06.2020 (додається), враховуючи нижченаведене. За результатами аудиту ефективності використання коштів державного бюджету, виділених на підтримку у безпечному стані енергоблоків та об`єкта "Укриття" та заходи щодо підготовки до зняття з експлуатації "Чорнобильської АЕС", Відповідач дійшов до наступних необгрунтованих, а тому незаконних висновків, а саме: п.1.2. Державним агентством України з управління зоною відчуження (далі - ДАЗВ), спрямовано 308 862,4 тисяч гривень на погашення заборгованості перед Пенсійним фондом України для покриття його витрат за КПКВК 2408120, що, ніби, кваліфіковано Відповідачем як нецільове використання бюджетних коштів; 1.3. Примусове виконання рішення господарського суду Київської області від 19.04.2018 №911/3146/17 щодо стягнення коштів ДСП ЧАЕС у сумі 19 615,3 тисяч гривень на користь ПАТ "ПАК "Нафтогаз України" здійснено за рахунок бюджетних асигнувань та, ніби, призвело до зменшення видатків на оплату праці з нарахуваннями на неї, що в свою чергу, ніби, призвело до значної матеріальної шкоди державі; 1.5. У зв`язку з припиненням ДАЗВ діяльності Державного підприємства "Управління забезпечення функціонування об`єктів Чорнобильської ЛЕС" (далі ДП "УЗФО ЧАЕС"), ніби, зросли ризики можливих втрат державного бюджету в подальшому. Із вказаним висновками Позивач не погоджується з огляду на наступне. Безпідставність висновків рішення РПУ за п. 1.2 … Враховуючи вищенаведене, висновок РПУ щодо, ніби, нецільового використання бюджетних коштів "на цілі, що не відповідають напрямам , визначеним у паспорті бюджетної програми" не відповідає дійсності та є необґрунтованим. Саме тому оскаржене Рішення в цій частині підлягає скасуванню, а висновок - спростуванню, оскільки твердження про протилежне здійснювалось РПУ без врахування специфічного характеру бюджетним фінансування статутної діяльності Підприємства, яке спрямовує бюджетні кошти виключно з метою виконання заходів Загальнодержавної програми. Безпідставність висновків рішення РПУ за п. 1.3 … Враховуючи положення ч.1 ст. 27 Закону України "Про виконавче провадження" (в редакції, чинній на момент винесення судом Рішення), що передбачає обов`язок боржника щодо додаткової сплати виконавчого збору в разі його примусового виконання, зволікання Підприємства із виконанням рішення суду могло призвести до додаткових витрат бюджетних коштів на сплату виконавчого збору. Таким чином, висновок РПУ про примусове виконання рішення господарського суду Київської області, що "завдало значної матеріальної шкоди державі" з безпідставним, є таким, що не відповідає дійсності, а тому підлягає скасуванню та спростуванню. Безпідставність висновків рішення РПУ за п. 1.5. … Враховуючи, що 1) на момент проведення перевірки жодне з рішень Славутицького міського суду Київської області не набрало законної сили, а також, що 2) РПУ вийшла за межі періоду, який був у плані її перевірки (за 2018-2019р.р.), висновок є безпідставним, а тому незаконним і підлягає як скасуванню, так і спростуванню. … З огляду на виявлені невідповідності оскаржених висновків РПУ фактичним обставинам справи, а також порушення принципів, передбачених ЗУ "Про РПУ" при проведенні аудиту ефективності використання коштів державного бюджету, дані висновки підлягають спростуванню, із врахуванням вимог Постанови Пленуму ВСУ "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи" від 27.02.2009. …».

Позивач підтримав позовну заяву.

Відповідачем подано до суду відзиви на позовну заяву, в яких зазначено: «… 1. Відповідач не визнає позовні вимоги, заявлені Позивачем, щодо скасування висновків Рішення Рахункової палати від 09.06.2020 № 13-2 «Про розгляд Звіту про результати аудиту ефективності використання коштів державного бюджету, виділених на підтримку у безпечному стані енергоблоків та об`єкта «Укриття» та заходи щодо підготовки до зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС» (далі - Рішення), а також щодо оприлюднення Рахунковою палатою спростування зазначених висновків. 2. Рахунковою палатою визнаються такі обставини: - здійснення заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту), а саме аудиту ефективності використання коштів державного бюджету, виділених на підтримку у безпечному стані енергоблоків та об`єкта «Укриття» та заходи щодо підготовки до зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС (далі - Аудит); - прийняття Рішення, яким затверджено Звіт про результати аудиту ефективності використання коштів державного бюджету, виділених на підтримку у безпечному стані енергоблоків та об`єкта «Укриття» та заходи щодо підготовки до зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС (далі - Звіт). 3. Заперечення щодо наведених Позивачем обставин та правових п:ідстав позову, з якими Рахункова палата не погоджується. Рахункова палата не погоджується із викладенням окремих обставин справи у позовній заяві та вважає, що Позивачем неправильно застосовано норми матеріального права при обґрунтуванні підстав скасування висновків Рішення, зобов`язання вчинити дії та вважає заявлені позовні вимоги безпідставними з огляду на таке. 3.1. Щодо необґрунтованості позовних вимог. … У позовній заяві відсутні посилання Позивача на обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог щодо скасування висновків Рішення в повному обсязі, а відтак позовні вимоги є безпідставними та необгрунтованими. 3.2. Щодо рекомендаційного характеру Рішення. Позивачем зроблено помилковий висновок, що Рішення порушує його законю права та інтереси, а тому підлягає скасуванню. При цьому Позивачем не враховано правову природу рішень Рахункової палати, що приймаються за результатами розгляду звітів про заходи державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту), а також позиції судів, які неодноразово наголошували на рекомендаційній природі рішень Рахункової палати. … Отже, прийняття чи скасування Рішення або окремих його пунктів не призводить до зміни прав чи обов`язків та не породжує настання будь- яких правовідносин (нових чи зміну існуючих) для сторін. Відтак, оскаржуване Рішення не порушує права чи законні інтереси Позивача. З огляду на свою рекомендаційну природу, Рішення не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні КАС України, оскільки жодного правозобов`язального примусу в результаті прийняття Рішення для Позивача не виникло. 3.3. Щодо обгрунтованості пункту 1.2 Рішення. … Беручи до увагу вимогу законодавства щодо відповідності напрямів використання бюджетних коштів, зазначених у паспортах бюджетних програм, напрямам, визначеним порядками використання коштів державного бюджету, спрямування коштів за бюджетною програмою Підтримка у безпечному стані енергоблоків та об`єкта «Укриття» та заходи щодо підготовки до зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС» КПКВК 2408120 на покриття витрат Пенсійного фонду України на виплату і доставку пенсій за віком, призначених на пільгових умовах є нецільовим використанням бюджетних коштів. Таким чином, висновки Рахункової палати, викладені у пункті 1.2 Рішення, є обгрунтованими. 3.4. Щодо обгрунтованості пункту 1.3 Рішення. … Таким чином, спрямування коштів бюджетної програми КПКВК 2408120 на виконання судового рішення не відповідає напрямам паспорту бюджетної програми та Порядку № 234, а висновки Рахункової палати, викладені у пункті 1.3 Рішення, є обrрунтованими. 3.5. Щодо обгрунтованості пункту 1.5 Рішення. … У зв`язку з цим маємо зазначити, що згідно зі Звітом, часові обмеження щодо проведення аудиту - 2018-2019 роки, з окремих питань за більш тривалий період. Крім того, зазначені судові рішення є наслідком управлінського рішення, прийнятого ДАЗВ 14.03.2019. Також звертаємо увагу суду на те, що в оспорюваному пункті Рішення стверджується на про закінчене порушення, а наявність ризиків втрати коштів державного бюджету в майбутньому. … 3.7. Щодо вимоги Позивача зобов`язати Рахункову палату спростувати висновки. … Зауважуємо передусім, що інформація, зазначена в пунктах 1.2 та 1.5 Рішення, безпосередньо не стосується Позивача. У пункті 1.2 Рішення вказано, що витрати, які призвели до зменшення фінансування заходів з підтримки у безпечному стані енергоблоків та об`єкта «Укриття» і підготовки до зняття з експлуатації ЧАЕС, здійснені ДАЗВ за погодженням з Мінприроди. Вказаний пункт Рішення взагалі не містить згадки про ДСП «ЧАЕС». Натомість у пункті 1.5 Рішення зазначається про зростання ризиків можливих втрат державного бюджету в подальшому у зв' язку з припиненням ДАЗВ діяльності підприємств. В абзаці другому зазначеного пункту 1.5 Рішення вказується, що ухвалення судами рішень про стягнення з ДСП «ЧАЕС» без урахування передбачених законом податків та інших обов`язкових платежів коштів в обсязі 1 575,1 тис. грн. є результатом неналежного виконання управлінських рішень ДАЗВ. Отже, щодо Позивача у пункті 1.5 Рішення вказано виключно факт ухвалення стосовно нього рішення суду. Позивачем зазначений факт не заперечується, тому така інформація не може бути визнана недостовірною. … Наголошуємо, що ні Законом, ні Регламентом не передбачено прийняття Рахунковою палатою рішень про «спростування висновків», викладених в інших рішеннях Рахункової палати. З урахуванням викладеного, наголошуємо, що обраний Позивачем спосіб захисту начебто порушеного його права не є належним, а прийняття Рахунковою палатою рішення «про спростування висновків», викладених в оскарженому рішенні суперечило б Закону. Також маємо зазначити про те, що відповідно до абзацу першого пункту 24 Постанови суд, задовольняючи позов, повинен у резолютивній частині рішення зазначити, чи було порушено особисте немайнове право особи. Звертаємо увагу суду на те, що Позивачем не зазначено, яку саме шкоду його особистим немайновим правам було завдано та не надано доказів на підтвердження такого порушення. З огляду на викладене, питання начебто порушення особистого немайнового права Позивача не може розглядатися в межах адміністративного судочинства. При цьому в будь-якому разі Позивачем не доведено наявність такого порушення, у зв`язку з чим відсутні підстави для спростування Рахунковою палатою здійснених нею висновків. …».

Відповідач проти позовної заяви заперечував.

Ухвалою від 05.05.2025 суддею Прасовим О.О. прийнято до свого провадження дану адміністративну справу та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) та без проведення судового засідання.

Розглянувши наявні матеріали та фактичні обставини справи, дослідивши і оцінивши надані докази в їх сукупності, суд з`ясував наступне.

У Рішенні Рахункової палати від 09.06.2020 за №13-2 «Про розгляд Звіту про результати аудиту ефективності використання коштів державного бюджету, виділених на підтримку у безпечному стані енергоблоків та об`єкта "Укриття" та заходи щодо підготовки до зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС» (надалі Рішення Рахункової палати від 09.06.2020 за №13-2) зазначено: «… Відповідно до статті 98 Конституції України, статей 7,25,26,35 і 36 Закону України "Про Рахункову палату" розглянуто Звіт про результати аудиту ефективності використання коштів державного бюджету, виділених на підтримку у безпечному стані енергоблоків та об`єкта "Укриття" та заходи щодо підготовки до зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС. За результатами розгляду Рахункова палата ВСТАНОВИЛА: … Так, аудитом встановлено. … 1.2. ДАЗВ за погодженням з Мінприроди протягом 2018-2019 років відповідно до законів України від 05.11.1991 № 1788 "Про пенсійне забезпечення" (статті 13, 14) та від 09.07.2003 № 1058 "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" (пункт 2 розділу XV "Прикінцеві положення") на погашення заборгованості перед Пенсійним фондом України для покриття його витрат за КПКВК 2408120 (напрям використання бюджетних коштів "Підтримка у безпечному стані першого-третього енергоблоків ЧАЕС, сховища відпрацьованого ядерного палива та сховищ РАВ") спрямовано 308 862,4 тис. грн (12 відс. загального обсягу касових видатків). Водночас відповідно до абзацу третього частини першої статті 119 Бюджетного кодексу України використання бюджетних коштів на цілі, що не відповідають напрямам, визначеним у паспорті бюджетної програми, є нецільовим використанням бюджетних коштів, що є порушенням бюджетного законодавства (стаття 116) і має ознаки кримінального правопорушення, передбаченого статтею 210 Кримінального кодексу України. Здійснення таких витрат призвело до зменшення фінансування заходів з підтримки у безпечному стані енергоблоків та об`єкта "Укриття" і підготовки до зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС. 1.3. Примусове виконання рішення господарського суду Київської області від 19.04.2018 №911/3146/17 щодо стягнення коштів ДСП "ЧАЕС" в сумі 19 615,3 тис.грн на користь ПАТ "НАК "Нафтогаз України" здійснено за рахунок бюджетних асигнувань та призвело (за погодженням ДАЗВ) до зменшення видатків на оплату праці з нарахуваннями на неї, що завдало значної матеріальної шкоди державі. Зазначене відповідно до пункту 9 Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України є підставою для проведення службового розслідування. … 1.5. У зв`язку з припиненням ДАЗВ діяльності підприємств (ДСП "Чорнобильський спецкомбінат" (наказ від 29.03.2019 №64-19), ДП "Управління забезпечення функціонування об`єктів Чорнобильської АЕС" (далі - ДП "УЗФО ЧАЕС") (наказ від 14.03.2019 №42-19), ДП "Чорнобильенерго" (наказ від 04.11.2019 №226-19)) зросли ризики можливих втрат державного бюджету в подальшому. Зокрема, у результаті неналежного виконання управлінських рішень ДАЗВ про припинення діяльності ДП "УЗФО ЧАЕС" станом на 05.03.2020 судами ухвалено рішення (першої інстанції) щодо стягнення з ДСП "ЧАЕС" без урахування передбачених законом податків та інших обов`язкових платежів коштів в обсязі 1 575,1 тис. грн, при цьому подібна ситуація може скластися і за іншими позовами. … За результатами обговорення та на підставі викладеного Рахункова палата ВИРІШИЛА: 1. Звіт про результати аудиту ефективності використання коштів державного бюджету, виділених на підтримку у безпечному стані енергоблоків та об`єкта "Укриття" та заходи щодо підготовки до зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС, затвердити. … 6.Рішення Рахункової палати та Звіт про результати аудиту надіслати Інституту проблем безпеки атомних електростанцій Національної академії наук України, ДСП "Чорнобильська АЕС" та ДСП "Центральне підприємство з поводження з радіоактивними відходами" для вжиття заходів реагування. …».

Рішенням Господарського суду Київської області від 26.12.2017 у справі №911/3146/17 задоволено повністю позовні вимоги Публічного акціонерного товариства Національна акціонерна компанія Нафтогаз України до Державного спеціалізованого підприємства Чорнобильська АЕС стягнуто з Державного спеціалізованого підприємства Чорнобильська АЕС на користь Публічного акціонерного товариства Національна акціонерна компанія Нафтогаз України 7707302 (сім мільйонів сімсот сім тисяч триста дві) грн. 10 коп. пені, 10960823 (десять мільйонів дев`ятсот шістдесят тисяч вісімсот двадцять три) грн. 78 коп. інфляційних втрат, 947127 (дев`ятсот сорок сім тисяч сто двадцять сім) грн. 14 коп. 3% річних, 240000 (двісті сорок тисяч) грн. 00 коп. судового збору.

Судом досліджено всі документи, наявні у даній адміністративній справі.

При вирішенні спору по суті суд виходить з викладеного вище та наступного.

У ст.26 Закону України «Про Рахункову палату» (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) зазначено: «1. Рішення Рахункової палати приймаються на засіданні Рахункової палати. 2. Рішення Рахункової палати приймаються відкритим голосуванням більшістю голосів від кількості присутніх на засіданні членів Рахункової палати (за винятком випадків, передбачених цим Законом) і підписуються Головою Рахункової палати або особою, яка головувала на засіданні Рахункової палати. 3. Член Рахункової палати, присутній на засіданні Рахункової палати, який не погоджується з прийнятим рішенням, має право викласти окрему думку, що в письмовій формі додається до протоколу засідання Рахункової палати, та має право інформувати про це Верховну Раду України та її органи, а також інші державні органи, органи місцевого самоврядування, яких стосується таке рішення.».

У ст.35 Закону України «Про Рахункову палату» (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) зазначено: «1. За результатами здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) складається звіт, складовими частинами якого є акт (у разі наявності), висновки та рекомендації (пропозиції). У звіті щодо фінансового аудиту та аудиту ефективності обов`язково наводяться висновки за критеріями, встановленими відповідно частинами третьою та четвертою статті 4 цього Закону. 2. Звіт підписує та представляє на засіданні Рахункової палати член Рахункової палати, відповідальний за здійснення відповідного заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту). 3. Не пізніш як за сім робочих днів до розгляду на засіданні Рахункової палати проект звіту обговорюється відповідним членом Рахункової палати та уповноваженою посадовою особою об`єкта контролю. У п`ятиденний строк об`єкт контролю може надати письмові зауваження щодо змісту проекту звіту відповідному члену Рахункової палати, який їх розглядає та складає довідку про результати розгляду зауважень. Такі зауваження і довідка додаються до звіту і є його невід`ємними частинами. 4. Після затвердження на засіданні Рахункової палати звіт надсилається об`єкту контролю. 5. Вимоги щодо змісту звіту, порядок його складання, обговорення та розгляду визначаються цим Законом та Регламентом Рахункової палати.».

У ст.36 Закону України «Про Рахункову палату» (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) зазначено: «1. За результатами обговорення на засіданні Рахункової палати звіту, складеного за результатами здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту), Рахункова палата приймає рішення, яке надсилає разом із відповідним звітом об`єкту контролю. Вимоги до складання та оформлення рішень Рахункової палати, прийнятих за результатами обговорення звітів, визначаються цим Законом та Регламентом Рахункової палати. 2. Рішення, прийняте за результатами обговорення звіту, підлягає розгляду об`єктом контролю. Об`єкт контролю у місячний строк інформує Рахункову палату про результати розгляду рішення Рахункової палати, заплановані та вжиті у зв`язку з цим заходи. Якщо об`єкт контролю не поінформував Рахункову палату про результати розгляду її рішення або якщо Рахункова палата визнала неналежними заходи, заплановані та вжиті об`єктом контролю у зв`язку з її рішенням, Рахункова палата інформує про це відповідні органи влади, а також громадськість через засоби масової інформації. 3. Рішення Рахункової палати та результати їх розгляду об`єктом контролю оприлюднюються на офіційному веб-сайті Рахункової палати, крім інформації з обмеженим доступом.».

У п.9 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) зазначено: «9. Установити, що до законодавчого врегулювання безспірного списання коштів бюджету та відшкодування збитків, завданих бюджету: 1) рішення суду про стягнення (арешт) коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) виконується виключно Казначейством України. Зазначені рішення передаються до Казначейства України для виконання. Безспірне списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) здійснюється Казначейством України у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, за черговістю надходження таких рішень, щодо видатків бюджету - в межах відповідних бюджетних призначень та наданих бюджетних асигнувань. Видатки бюджетних установ, щодо яких прийнято рішення про накладення на них арешту, дозволяється здійснювати в частині видатків, які статтею 55 цього Кодексу визначено як захищені, у разі зазначення про це у судовому рішенні; 2) відшкодування відповідно до закону шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади (органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування), а також їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, здійснюється державою (Автономною Республікою Крим, органами місцевого самоврядування) за рахунок коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) в межах бюджетних призначень за рішенням суду у розмірі, що не перевищує суми реальних збитків, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо для відшкодування такої шкоди необхідні додаткові кошти понад обсяг бюджетних призначень, в установленому законодавством порядку подаються відповідні пропозиції щодо внесення змін до закону про Державний бюджет України (рішення про місцевий бюджет) та/або виділення коштів з резервного фонду державного бюджету (місцевого бюджету); 3) у разі безспірного списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) Казначейство України відображає в обліку відповідні бюджетні зобов`язання розпорядника бюджетних коштів, з вини якого виникли такі зобов`язання. Погашення таких бюджетних зобов`язань здійснюється виключно за рахунок бюджетних асигнувань цього розпорядника бюджетних коштів. Одночасно розпорядник бюджетних коштів зобов`язаний привести у відповідність з бюджетними асигнуваннями інші взяті бюджетні зобов`язання; 4) списання коштів за відповідним рішенням суду на користь працівників, військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу, поліцейських бюджетної установи, які мають право на безоплатне або пільгове матеріальне і побутове забезпечення, здійснюється Казначейством України з рахунків відповідного розпорядника бюджетних коштів в межах його бюджетних асигнувань; 5) списання коштів з бюджету за рішенням суду щодо повернення платнику податків надмірно та/або помилково сплачених податків і зборів та інших доходів бюджету провадиться у межах надмірно та/або помилково сплачених ним до бюджету коштів; 6) повернення за рішенням суду вартості конфіскованого або зверненого в дохід держави судом майна здійснюється у розмірах сум коштів, що надійшли до бюджету від реалізації цього майна, за вирахуванням сум податків і зборів, що були нараховані відповідно до законодавства, але не сплачені на момент реалізації. Оцінка конфіскованого або зверненого в дохід держави судом майна здійснюється у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Реалізація конфіскованого або зверненого в дохід держави судом майна здійснюється у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Відшкодування витрат, пов`язаних з транспортуванням, зберіганням, експертною оцінкою, сертифікацією конфіскованого або зверненого в дохід держави судом майна, здійснюється за рахунок бюджетних призначень уповноважених органів державної влади в порядку, встановленому Міністерством фінансів України. Керівники установ, відповідальні посадові, службові особи, які здійснюють облік, розпорядження, зберігання та реалізацію конфіскованого або зверненого в дохід держави судом майна, при здійсненні таких повноважень несуть відповідальність за вчинені дії або бездіяльність відповідно до законодавства; 7) повернення за рішенням суду конфіскованої (вилученої) національної та іноземної валюти здійснюється Казначейством України у валюті платежу, яка була зарахована до державного бюджету, або за заявою одержувача у гривневому еквіваленті за офіційним обмінним курсом Національного банку України відповідно до законодавства; 8) рішення суду, що передбачають списання коштів за видатками, бюджетні призначення щодо яких не визначені законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), підлягають оскарженню органами державної влади (органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування) в апеляційному, касаційному порядку. Списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) на виконання рішень судів здійснюється з часу встановлення щодо таких видатків бюджетних призначень у законі про Державний бюджет України (рішенні про місцевий бюджет) або у змінах до них; 9) кошти, відшкодовані державою з державного бюджету (Автономною Республікою Крим, органами місцевого самоврядування з місцевих бюджетів) згідно з цим пунктом, вважаються збитками державного бюджету (місцевих бюджетів). За поданням Казначейства України органи прокуратури звертаються в інтересах держави до суду з позовами про відшкодування збитків, завданих державному бюджету (місцевим бюджетам); 10) посадові та службові особи органів державної влади (органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування), дії яких завдали шкоди, що відшкодована з бюджету, несуть цивільну, адміністративну та кримінальну відповідальність згідно з законом. У разі встановлення в діях посадової, службової особи органів державної влади (органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування) складу кримінального правопорушення за обвинувальним вироком суду щодо неї, який набрав законної сили, лише до такої особи може бути пред`явлено вимоги фізичних і юридичних осіб щодо відшкодування упущеної майнової вигоди та моральної шкоди у встановленому порядку. У разі встановлення в діях посадової, службової особи органів державної влади (органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування) складу кримінального правопорушення за обвинувальним вироком суду щодо неї, який набрав законної сили, органи державної влади (органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування) в установленому законодавством порядку реалізовують право зворотної вимоги (регресу) до цієї особи щодо відшкодування збитків, завданих державному бюджету (місцевим бюджетам), у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інше не встановлено законодавством. Органи державної влади (органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування) після виконання рішень суду про стягнення коштів з рахунків, на яких обліковуються кошти державного бюджету (місцевих бюджетів), у випадках, визначених цим пунктом, проводять службове розслідування щодо причетних посадових, службових осіб цих органів, якщо рішенням суду не встановлено в діях посадових, службових осіб складу кримінального правопорушення. За результатами службового розслідування органи державної влади (органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування) та органи Казначейства України у місячний строк можуть звернутися до суду з позовною заявою про відшкодування збитків, завданих державному бюджету (місцевим бюджетам), з пред`явленням зворотної вимоги (регресу) у розмірі виплаченого відшкодування до посадових, службових осіб цих органів, винних у завданні збитків (крім відшкодування виплат, пов`язаних із трудовими відносинами та відшкодуванням моральної шкоди). Якщо збитки, завдані державному бюджету (місцевому бюджету), є результатом спільних дій або бездіяльності кількох посадових та службових осіб, що призвели до завдання шкоди фізичним чи юридичним особам, такі посадові та службові особи несуть солідарну відповідальність згідно з Цивільним кодексом України та іншими законодавчими актами України.

Судом вивчено й інші норми права, які стосуються досліджуваного публічно-правового спору.

Суд вважає, що позивачем не доведено порушення його прав та інтересів наведеним у Рішенні Рахункової палати від 09.06.2020 за №13-2, зокрема «… 1.2. ДАЗВ за погодженням з Мінприроди протягом 2018-2019 років відповідно до законів України від 05.11.1991 № 1788 "Про пенсійне забезпечення" (статті 13, 14) та від 09.07.2003 № 1058 "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" (пункт 2 розділу XV "Прикінцеві положення") на погашення заборгованості перед Пенсійним фондом України для покриття його витрат за КПКВК 2408120 (напрям використання бюджетних коштів "Підтримка у безпечному стані першого-третього енергоблоків ЧАЕС, сховища відпрацьованого ядерного палива та сховищ РАВ") спрямовано 308 862,4 тис. грн (12 відс. загального обсягу касових видатків). …»; «1.5. У зв`язку з припиненням ДАЗВ діяльності підприємств (ДСП "Чорнобильський спецкомбінат" (наказ від 29.03.2019 №64-19), ДП "Управління забезпечення функціонування об`єктів Чорнобильської АЕС" (далі - ДП "УЗФО ЧАЕС") (наказ від 14.03.2019 №42-19), ДП "Чорнобильенерго" (наказ від 04.11.2019 №226-19)) зросли ризики можливих втрат державного бюджету в подальшому. …».

В ухвалі Київського апеляційного господарського суду від 12.03.2018 у справі №911/3146/17 зазначено «… Натомість апелянтом не надано доказів надсилання копії апеляційної скарги Публічному акціонерному товариству «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз Україна» та доказів сплати судового збору. …».

В ухвалі Київського апеляційного господарського суду від 03.04.2018 у справі №911/3146/17 зазначено «… Станом на момент винесення даної ухвали до канцелярії суду від скаржника документів на усунення недоліків апеляційної скарги не надійшло. …».

Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру судових рішень: Державним спеціалізованим підприємством Чорнобильська АЕС була здійснена лише одна спроба оскаржити в апеляційному порядку рішення Господарського суду Київської області від 26.12.2017 у справі №911/3146/17.

Позивачем не надано до суду доказів того, що рішення Господарського суду Київської області від 26.12.2017 у справі №911/3146/17 було виконано не у порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження».

Враховуючи наведені та інші норми права, обставини справи, суд вважає, що позивачем не доведено не відповідність п.1.3 Рішення Рахункової палати від 09.06.2020 за №13-2 нормам права.

Позивач за змістом позовної заяви фактично не погоджується з п.1.2, п.1.3, п.1.5 Рішення Рахункової палати від 09.06.2020 за №13-2, але водночас, безпідставно, просить суд «скасувати висновки рішення відповідача в повному обсязі».

З урахуванням викладеного, суд не вбачає за можливе «зобов`язати відповідача оприлюднити спростування скасованих висновків у той самий спосіб, в який їх було оприлюднено».

У ст.19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ч.1 ст.9 КАС України).

Відповідно до ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене вище, позовна заява не підлягає задоволенню. Доводи позивача не приймаються судом до уваги виходячи з вище зазначеного.

Судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч.1 ст.132 КАС України).

Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (ч.1 ст.143 КАС України).

Оскільки у задоволенні позовної заяви має бути відмовлено, то, відповідно, має бути відмовлено й у стягненні на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень (відповідача) судових витрат.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.9, 77, 132, 139, 143, 243-246 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви Державного спеціалізованого підприємства "Чорнобильська АЕС" (вул.Збройних Сил України, буд.7/1, м.Слувутич, Київська область, 07101; ) до Рахункової палати (вул.Коцюбинського Михайла, буд.7, м.Київ, 01054; ) про скасування рішення, зобов`язання вчинити дії відмовити у повному обсязі.

У стягненні на користь позивача судових витрат за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень (відповідача) відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повний текст судового рішення складено 10.07.2025.

Суддя О.О. Прасов