Справа № 640/18305/21
Суддя: Стрельнікова Наталя Вікторівна
Дата ухвалення: 2025-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

07 липня 2025 року Справа № 640/18305/21 провадження ЗП/280/208/25
м. Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стрельнікова Н.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі

за позовною заявою Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

до ОСОБА_1

про зобов`язати вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі також - позивач) звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 (далі також - відповідач), в якому просить зобов`язати ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) привести житловий будинок літ.П до попереднього стану, а саме до господарської споруди літ.Н (сарай) по АДРЕСА_2 , замовник ОСОБА_1 .

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.05.2022 відкрито провадження у справі; у задоволенні клопотання позивача про здійснення розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін відмовлено; розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін відповідно до статей 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України; з метою належного повідомлення ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі №640/18305/21 ухвалено опублікувати оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України; встановлено відповідачу п`ятнадцять днів з дня вручення (отримання) цієї ухвали або ознайомлення із цією ухвалою суду на офіційному веб-порталі судової влади України для подання відзиву на позовну заяву з доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.

01.07.2022 представником відповідача подано клопотання про залишення позову без розгляду.

Так, клопотання обґрунтовано тим, що позивач просить суд зобов`язати відповідача привести житловий будинок літ.П до попереднього стану, а саме до господарської споруди літ.Н (сарай) по АДРЕСА_2 , замовник ОСОБА_1 за невиконання припису від 11.03.2015 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Разом з тим, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся із цим позовом до суду після спливу 6 років після встановлення порушення, в той час, як мав звернутися до суду 26.03.2016 року, оскільки порушення відповідачем відповідно до припису мало б бути усунуто 25.12.2015. Таким чином, позивачем пропущено тримісячний строк звернення до суду, встановленого абзацом 2 частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України. Враховуючи викладене, відповідач просить суд залишити без розгляду позову заяву з вказаних вище підстав.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.07.2022 клопотання адвоката Романцової Т.В. від 01.07.2022 року про поновлення пропущеного строку для подання відзиву на позовну заяву задовольнити частково. Клопотання в частині вимоги про поновлення строку на подання відзиву повернути заявнику без розгляду. Продовжити строк на подання відзиву до 17.06.2022 року. Прийнято до розгляду письмові пояснення адвоката Романцової Т.В. від 17.06.2022 року в якості відзиву. Запропонувано Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надати суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, в якій вказати поважні причини його пропуску із долученням відповідних доказів, або надати суду заперечення проти задоволення клопотання про залишення позову без розгляду, у разі, якщо позивач вважає строк звернення до суду із цим позовом дотриманим, з відповідним обґрунтуванням в призмі викладених представником відповідача обставин у клопотанні про залишення позову без розгляду, які подати до канцелярії суду у строк до 20.07.2022 року (включно). Клопотання адвоката Романцової Т.В. про залишення позову без розгляду вирішити після надходження правової позиції позивача (пункт 5), або після спливу строку для її подання.

Супровідним листом від 22.02.2024 на виконання положень п. 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України № 2825-ІХ скеровано матеріали адміністративної справи до Запорізького окружного адміністративного суду за належністю.

Справа надійшла до Запорізького окружного адміністративного суду 20.02.2025.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.02.2025 справу передано на розгляд головуючому судді Стрельніковій Н.В.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 25.02.2025 прийнято справу № 640/18305/21 до провадження та продовжити її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

Запропоновано позивачу актуалізувати позовні вимоги у справі (виказати свою позицію щодо підтримання позовних вимог) та/ або надати суду актуальну заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, в якій вказати поважні причини його пропуску із долученням відповідних доказів, або надати суду актуальні заперечення проти задоволення клопотання про залишення позову без розгляду, у разі, якщо позивач вважає строк звернення до суду із цим позовом дотриманим, з відповідним обґрунтуванням в призмі викладених представником відповідача обставин у клопотанні про залишення позову без розгляду.

Позивачем надано до суду заперечення щодо клопотання про залишення позову без розгляду. В обґрунтування зазначено, що за результатами проведення перевірки, керуючись ст. 41 Закону, гі. 16, 17, 19 Порядку № 553, посадовою особою Департаменту, було складено акт перевірки від 31.03.2021, у якому було зафіксовано, зокрема факт невиконання замовником будівництва, ОСОБА_1 , вимог припису від 11.03.2015, виданого Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві. Згідно ч. 1 ст. 38 Закону, у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. З викладеного вище вбачається, що право на звернення до суду з позовом про зобов`язання вчинити певні дії (привести житловий будинок до попереднього стану), враховуючи приписи ст. 38 Закону, у Департаменту виникло 31.03.2021, тобто з моменту встановлення обставин, невиконання ОСОБА_1 , вимог вказаного вище припису від 11.03.2015, що зафіксовано актом перевірки від 31.03.2021. У взаємозв`язку з ч. 2 ст. 122 КАС України, вважають , що кінцевою датою можливості звернення Департаменту до суду з адміністративним позовом, в порядку ст. 38 Закону, було 30.06.2021. Разом з цим, як вбачається з фактичних обставин справи, Департаментом нозовна заява подана до суду поштовим засобом зв`язку 29.06.2021, тобто в межах встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України тримісячного строку.

Суддя Стрельнікова Н.В. з 23.06.2025 по 06.07.2025 (включно) перебувала у відпустці.

Вирішуючи вказане клопотання суд виходить з наступного.

Згідно ч. 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Згідно ч. 1 ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

За своєю юридичною природою самочинне будівництво - це правопорушення, яке носить триваючий характер.

Триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану, за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

Положення частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України слугують меті забезпечення дотримання принципу правової визначеності, але не повинні використовуватися як засоби легалізації неправомірної поведінки і не повинні застосовуватися стосовно заходів, які спрямовані на припинення неправомірної поведінки.

Отже, захист прав позивача має відбуватися не за терміном перевірки виконання вимог припису, а обґрунтовуватися правомірністю його вимог та обставинами, встановленими під час перевірки.

Водночас, відповідач зобов`язаний виконати вимоги припису у встановлений термін або оскаржити в судовому порядку, а не сподіватися на сплив строку на проведення суб`єктом владних повноважень перевірки за результатом виконання припису.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 16.12.2020 року у справі №520/109/20.

Отже, стверджуване позивачем порушення, яке допущено відповідачем, має триваючий характер.

Таким чином, клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду з підстав пропуску позивачем строку звернення до суду є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 122, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання предстаника позивача про залишення без розгляду позову у справі №640/18305/21 відмовити.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та не підлягає апеляційному оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Н.В. Стрельнікова