Справа № 380/3735/25
Суддя: Мартинюк Віталій Ярославович
Дата ухвалення: 2025-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 липня 2025 рокусправа № 380/3735/25

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого-судді Мартинюка В.Я.

розглянувши у письмовомупровадженні в порядку загального позовного провадження у м.Львові адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «ГАЛИЧ-КОМФОРТ» до Головного управління ДПС у Львівській області про скасування податкового повідомлення-рішення, -

в с т а н о в и в:

Приватне підприємство «ГАЛИЧ-КОМФОРТ» (далі позивач) звернулося в суд з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області (далі відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 20 лютого 2025 №7068/13-01-07-10.

У позову позивач наводить наступні аргументи.

Уважає, що дата звернення резидента з позовом до суду про стягнення з нерезидента заборгованості за експортно-імпортним контрактом або дата відправлення позову поштою є датою прийняття позовної заяви судом, внаслідок чого зупиняється нарахування пені за порушення строків здійснення розрахунків у іноземній валюті та пеня за їх порушення не сплачується. Покликається на правові висновки Верховного Суду. Також, уважає, що повинен бути звільненим від фінансової відповідальності оскільки, зазначені порушення в акті перевірки вчинені внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору). 07.07.2025 року представником позивача було подано лист Ферганської обласної адміністрації Республіки Узбекистан від 27.06.2025 року за №04-7/6103 в підтвердження обставин форс-мажору.

Відповідач у відзиві на позовну заяву наводить такі спростування.

Зазначає, що пеня за порушення строків розрахунків по зовнішньоекономічних операціях обрахована у відповідності до норм чинного законодавства та у визначені ним періоди до дати відкриття провадження у справі судом господарської юрисдикції. Також зазначає, що жодних доказів у підтвердження обставин форс-мажору під час проведення перевірки та після її закінчення позивачем не подавалось.

Ухвалою суду від 17.03.2025 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою занесеною до протоколу судового засідання від 12.05.2025 року строк підготовчого провадження продовжено на 30 днів.

Ухвалою занесеною до протоколу судового засідання від 16.06.2025 року підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.

Розглянувши подані документи і матеріали справи, сукупно оцінивши докази, які мають значення для справи, суд встановив таке.

На підставі наказу відповідача від 10.01.2025 року №225-ПП проведено документальну позапланову виїзну перевірку позивача з питань дотримання вимог валютного законодавства по зовнішньоекономічних контрактах від 21.08.2023 року № 2, укладеному з RUMMAN FRUIT AGRO LLC (Узбекистан), дати здійснення авансових платежів - 06.09.2023 року (сума незавершеної операції 33000,00 євро), 08.11.2023 року (сума незавершеної операції 16000,00 євро), 21.12.2023 року (сума незавершеної операції 10000,00 євро), 25.01.2024 року (сума незавершеної операції 18000,00 євро); від 17.10.2023 року № 3, укладеному з RUMMAN ЕВІЛТ AGRO LLC (Узбекистан), дата здійснення авансового платежу - 07.11.2023 року (сума незавершеної операції 12172,00 євро) відповідно до отриманої інформації Національного банку України про виявлені агентами валютного нагляду (ПАТ "КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК").

За результатами проведеної перевірки складено акт документальної позапланової перевірки від 30.01.2025 року № 3772/13-01-07-10/37831458 (далі акт перевірки), в якому зазначено про порушення платником податків вимог ч.3 ст.13 Закону України "Про валюту і валютні операції", з урахуванням пункту 14-2, 14-3, 14-4 Постанови Правління Національного банку України "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану", в частині дотримання законодавчо встановленого строку розрахунків за операціями з імпорту товарів.

Позивачем було подано заперечення на акт перевірки від 04.02.2025 року, яке листом відповідача від 13.02.2025 року № 4688/6/13-01-07-10-15 залишено без задоволення.

20 лютого 2025 року відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення №7068/13-01-07-10, яким позивачу нараховано пеню за порушення строку розрахунків у сумі 571 833 грн. 15 коп.

Змістом спірних правовідносин є відповідність спірних податкових повідомлень-рішень критеріям правомірності, передбачених ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України від 6 липня 2005 року № 2747-IV, з наступними змінами та доповненнями (далі - КАС України).

Даючи правову оцінку спірним правовідносинам, врахувавши наявні у справі докази та норми чинного законодавства, суд виходив з наступних мотивів.

Згідно положень ст.3 Конституції України держава відповідає перед людиною за свою діяльність.

У відповідності до положень ст.19 Основного Закону України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 2 грудня 2010 року № 2755-VI, з наступними змінами та доповненнями (далі ПК України).

Встановлення наявності/відсутності обставин для зупинення перебігу строку розрахунків та відповідно зупинення нарахування пені у період дії форс-мажорних обставин є функціональними обов`язками контролюючих органів у відповідності до приписів підп.19-1.1.34 п.19-1.1 ст.19-1 ПК України, які повинні визначати суми податкових та грошових зобов`язань платників податків, застосування і своєчасне стягнення сум передбачених законом штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) у разі встановлення порушення платником податків валютного законодавства.

Згідно підп.54.3.3 п.54.3 ст. 54 ПК України, контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Наявність/відсутність підстав для нарахування грошового зобов`язання встановлюється під час здійснення заходів податкового контролю шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин (підп.62.1.3 п.62.1 ст.62 ПК України).

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначаються Законом України «Про валюту і валютні операції» від 21 червня 2018 року № 2473-VIII (далі Закон України №2473-VIII).

Стаття 13 Закону України №2473-VIII (тут і далі - в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначає особливості встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Так, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів (абзац перший частини першої статті 13 Закону України №2473-VIII).

Згідно із вимогами частини третьої статті 13 Закону України №2473-VIII у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) (частина п`ята статті 13 Закону України №2473-VIII).

Відповідно до статей 2, 6, 9, 12, 13, 16 Закону України № 2473-VIII постановою правління Національного банку України (далі - НБУ) від 02 січня 2019 року № 5 затверджено Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті (далі - Положення №5).

Згідно із пунктом 21 розділу ІІ вказаного Положення граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Також, відповідно до статті 7 Закону України «Про Національний банк України» 24 лютого 2022 року з метою забезпечення надійності та стабільності функціонування банківської системи НБУ прийняв постанову № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (далі - Постанова №18).

Постановою Правління НБУ № 68 від 04 квітня 2022 року Постанову №18 було доповнено, зокрема пунктами наступного змісту: « 142. Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 90 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року»; « 144. Розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного в пункті 142 цієї постанови, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови в повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в банку в Україні».

В подальшому, до пункту 142 Постанови №18 вносились зміни і з 07 червня 2022 року цифри "90" було замінено цифрами "120", а з 07 липня 2022 року - цифри "120" замінено цифрами "180" (постанови Правління НБУ №113, №142 відповідно).

Таким чином, за загальним правилом імпорт товарів має здійснюватися у строки, зазначені у договорах, але не пізніше граничного строку розрахунків, встановленого НБУ, що обчислюється з дня здійснення авансового платежу (попередньої плати). До 05 квітня 2022 року такі граничні строки розрахунків становили 365 календарних днів. З огляду на введення в Україні воєнного стану НБУ змінив граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту. Відповідно до указаних змін у період з 05 квітня 2022 року по 07 червня 2022 року такі строки становили 90 календарних днів, з 07 червня 2022 року по 07 липня 2022 року - 120 календарних днів, з 07 липня 2022 року - 180 календарних днів. При цьому змінені Постановою №18 строки застосовуються лише до операцій, що здійснені з 05 квітня 2022 року.

Водночас, абзац перший частини шостої статті 13 Закону України №2473-VIII передбачає, що у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин, продовжується у абзаці другому цієї ж статті, є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Отже, у разі зупинення виконання господарської операції, яке зумовлене виникненням форс-мажорних обставин, зупиняється як перебіг строку розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, так і нарахування пені на весь період дії форс-мажорних обставин.

Також, згідно із абзацом першим частини сьомої статті 13 Закону України №2473-VIII, у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.

Зміст даної норми вказує на те, що пеня за порушення строку розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів не нараховується з дня прийняття до розгляду позовної заяви про стягнення з нерезидента заборгованості за зовнішньоекономічним контрактом.

Аргументи позивача викладені у позовній заяві та заперечення відповідача у відзиві вказують на те, що між сторонами існує спір з приводу не врахування обставин форс-мажору та обставин прийняття до розгляду Господарським судом м.Києва позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості.

Сторонами не заперечується, а матеріалами справи підтверджується, що позивач в межах виконання зовнішньоекономічного імпортного договору купівлі-продажу від 21.08.2023 року № 2, здійснено перекази коштів на користь нерезидента RUMMAN FRUIT AGRO LLC (Республіка Узбекистан) на загальну суму 126000,00 євро передоплати за овочі наступним чином:

- 29.08.2023 року, платіжна інструкція № 15, в сумі 34000,00 євро (1343544,00 грн.);

- 06.09.2023 року, платіжна інструкція № 17, в сумі 33000,00 євро (1295339,10 грн.);

- 12.10.2023 року, платіжна інструкція № 19, в сумі 10000,00 євро (386394,00 грн.);

- 20.10.2023 року, платіжна інструкція № 20, в сумі 5000,00 євро (193255,50 грн.);

- 08.11.2023 року, платіжна інструкція № 23, в сумі 16000,00 євро (615744,00 грн.);

- 21.12.2023 року, платіжна інструкція № 25, в сумі 10000,00 євро (410664,00 грн.);

- 25.01.2024 року, платіжна інструкція № 1, в сумі 18000,00 євро (735906,60 грн.).

Крім того, позивачем в межах виконання зовнішньоекономічного імпортного договору купівлі-продажу від 17.10.2023 року № 3, здійснено переказ коштів на користь нерезидента RUMMAN FRUIT AGRO LLC (Республіка Узбекистан) на загальну суму 29972,00 євро передоплати за спеції, сушені овочі, інше наступним чином:

- 25.10.2023 року, платіжна інструкція № 21, в сумі 12000,00 євро (466909,20 грн.);

- 07.11.2023 року, платіжна інструкція № 22, в сумі 17972,00 євро (695886,62 грн.).

Зобов`язання нерезидента по згаданих договорах частково виконано, по зовнішньоекономічному імпортному договору від 21.08.2023 року № 2 обліковується прострочена дебіторська заборгованість 44000,00 євро, а по договору від 17.10.2023 року № 3 - 12172,00 євро.

Щодо аргументів позивача про не врахування обставин форс-мажору.

Позивачем клопотанням від 04.07.2025 року було долучено лист Ферганської обласної адміністрації Республіки Узбекистан від 27.06.2025 року за №04-7/6103, згідно якого у період з жовтня 2023 року по квітень 2024 року на території Республіки Узбекистан, зокрема у Ферганській долині, спостерігалися аномальні холоди, які дуже негативно вплинули на діяльність тепличних господарств згаданого нерезидента.

Частиною четвертою статті 11 Закону України № 2473-VIII передбачено, що органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду, продовжується у цій частині, в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.

Згідно абзацу першого п.44.6 ст.44 ПК України, у разі якщо до закінчення перевірки або у терміни, визначені в пункті 86.7 статті 86 цього Кодексу платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи (незалежно від причин такого ненадання, крім випадків виїмки документів або іншого вилучення правоохоронними органами), що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.

Якщо платник податків після закінчення перевірки та до прийняття рішення контролюючим органом за результатами такої перевірки надає в порядку пункту 86.7 статті 86 цього Кодексу документи, що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, не надані під час перевірки, такі документи повинні бути враховані контролюючим органом під час розгляду ним питання про прийняття рішення (абзац другий п.44.6 ст.44 ПК України).

Дата складення згаданого листа від 27.06.2025 року за №04-7/6103 вказує на те, що він був відсутній на момент проведення перевірки, а тому, в силу наведених норм, на підставі нього не можна встановити дійсні обставини справи (недостовірний доказ) та як наслідок підтверджувати обставини форс-мажору.

Крім того, цей лист не містить жодних посилань на повноваження Ферганської обласної адміністрації Республіки Узбекистан підтверджувати виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин, що вказує на недопустимість такого доказу.

Як наслідок аргументи щодо форс-мажорних обставин не підтверджуються наявними доказами у справі.

Щодо обставин прийняття до розгляду Господарським судом м.Києва позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості.

В матеріалах справи наявні ухвали Господарського суду м.Києва від 01.07.2024 року про залишення позовної заяви без руху та від 15.07.2024 року про повернення позовної заяви у справі №910/7900/24 предметом спору у якій є стягнення позивачем зі згаданого нерезидента заборгованості за згаданими договорами купівлі-продажу.

Однак, оскільки такі ухвали не підтверджують обставин прийняття до розгляду позовної заяви, в силу положень абзацу першого частини сьомої статті 13 Закону України №2473-VIII, вони жодним чином не впливають на правильність визначення строку розрахунків при обрахунку пені.

Також в матеріалах справи наявні ухвали згаданого суду від 06.08.2024 року про відкритті провадження у справі №910/9506/24, про продовження строку від 22.08.2024 року, про поновлення провадження від 10.02.2025 року, про виклик у судове засідання від 11.02.2025 року та від 15.04.2025 року, про закриття провадження від 24.06.2025 року у цій самій справі.

При цьому описові частини цих ухвал містять розбіжності у датах звернення до суду з позовною заявою, в одному випадку зазначено 09.11.2023 року в іншому 01.08.2024 року.

Згідно листа Господарського суду м.Києва від 10.02.2025 року Вих. №05-17/15/25 позовна заява у справі №910/7900/24 надійшла 24.06.2024 року, а у справі №910/9506/24 01.08.2024 року.

Відтак, сукупністю доказів у справі підтверджуються обставини звернення позивачем до Господарського суду м.Києва з позовною заявою про стягнення заборгованості з нерезидента у справі №910/9506/24 01.08.2024 року.

Згідно Розрахунку пені по Приватному підприємстві «ГАЛИЧ-КОМФОРТ» за порушення строків розрахунків по зовнішньоекономічних операціях (Додаток №1 до акта перевірки) вказує на те, що крайньою датою періоду порушення строків розрахунків є 31.07.2024 року до подання позову у справі №910/9506/24.

Як наслідок наведені аргументи позивача не можуть вказувати на порушення законодавства України при визначені суми пені у спірному податковому повідомленні-рішенні.

За викладених обставин, судом не встановлено обставин порушення відповідачем критеріїв правомірності, передбачених ч.2 ст.2 КАС України, при прийнятті спірного податкового повідомлення-рішення, а тому у задоволенні позову належить відмовити повністю.

У відповідності до вимог ст.139 КАС України, судові витрати належить присудити з позивача, оскільки у задоволенні позову відмовлено повністю.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд,

в и р і ш и в :

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення через Львівський оружний адміністративний суд, а у разі реєстрації офіційної електронної адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяМартинюк Віталій Ярославович