Справа № 560/11037/25
Суддя: Салюк П.І.
Дата ухвалення: 2025-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

іменем України

11 липня 2025 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі судді Салюка П.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в Хмельницький окружний адміністративний суд з позовною заявою до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 01 липня 2025 року визнано неповажними підстави ОСОБА_1 для поновлення строку звернення до адміністративного суду. Позовну заяву ОСОБА_1 , залишено без руху.

Вказано, що недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом подання до суду: заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, оформленої відповідно до вимог статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України/або обґрунтувань за яких позивач вважає, що строк звернення до суду з позовними вимогами не пропущено; доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з позовними вимогами.

На виконання вимог вказаної ухвали позивачем подано до суду заяву про поноволення процесуального строку, в якій представник позивача вказує, що позивача звільнено з військової служби 29.09.2024 року. Звертає увагу суду, що позивач неодноразово в усній формі звертався до відповідача щодо проведення з ним повного розрахунку при звільнені але кожен раз відповідач називав різні дати проведення розрахунку. За твердженням відповідача повний розрахунок повинен був бути проведений до 20 червня 2025 року. Однак станом на 20.06.2025 року виплати не проведено. Таким чином, представник позивача просить вважати початок перебігу строку давності саме з 21.06.2025 року, наступним днем за тим коли відповідач повинен був провести повний розрахунок із позивачем. Крім того, просить також прийняти до уваги психологічне напруження позивача під час проходження військової служби в умовах воєнного стану. Позивач до теперішнього часу переживає насідки військової служби: втрата побратимів з якими мав дуже близькі стосунки та з якими підтримували один одного; психологічне напруження та побоювання за власне життя, адже кожного дня перебуває в ситуаціях коли може загинути. Всі ці фактори напружують психологічно позивача та не дають можливості вести звичайний спосіб життя. Позивач вимушений витрачати час на психологічну реабілітацію для відновлення свого життя.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 09 липня 2025 року визнано неповажними підстави ОСОБА_1 для поновлення строку звернення до адміністративного суду. Продовжено позивачу процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви на 5 днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

На виконання вимог вказаної ухвали позивачем подано до суду заяву про поноволення процесуального строку, в якій представник позивача повторно наголосив на ті ж самі обставини для поновлення строку звернення до адміністративного суду, що вже були визнанні судом неповажними ухвалою суду від 09 липня 2025 року.

Щодо вказаної заяви, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до абзацу 1 статті 3 КЗпП України законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

Згідно статті 4 КЗпП України законодавство про працю складається з Кодексу законів про працю України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього.

За загальним правилом пріоритетними є норми спеціального законодавства, а трудове законодавство належить застосуванню у випадках, якщо нормами спеціального законодавства не врегульовано спірні правовідносини або коли про це йдеться у спеціальному законі.

Водночас, у зазначених положеннях КАС України відсутні норми, що регулювали б порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин від 01 липня 2022 року № 2352-IX внесені зміни до норм КЗпП України.

Зокрема, частини перша та друга статті 233 КЗпП України викладені в новій редакції, згідно якої працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Отже, після 19 липня 2022 року строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, що включає усі виплати, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, установлених законодавством, незалежно від того, чи було здійснене роботодавцем нарахування таких виплат, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Аналогічний правовий висновок викладений у рішенні Верховного Суду від 06 березня 2024 року у справі № 600/5050/23-а, від 06 квітня 2023 року у справі № 260/3564/22 та у постановах від 19 січня 2023 року у справі № 460/17052/21 і від 25 квітня 2023 року у справі № 380/15245/22.

Суд звертає увагу на те, що представником позивача не надано до суду жодних підтверджуючих доказів щодо звернення позивача до відповідача із метою досудового врегулювання спору, на які посилається предстаник позивача у заяві. Крім того, суд зазначає, що звернення позивача із заявою про надання інформації та виплачені суми грошового забзепечення та отримання відповіді на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли особа почала вчиняти дії щодо реалізації свого права, і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду, як і не перериває такий строк.

Щодо посилання представника позивача, на правовий висновок Верховного Суду, сформований у постанові від 29.11.2024 у справі №120/359/24, щодо застосування положень статей 122 та 123 КАС України у правовідносинах, пропуск процесуального строку у яких пов`язаний саме з призовом по мобілізації до Збройних Сил України для виконання конституційного обов`язку із захисту суверенітету і незалежності Держави Україна, то суд зазначає, що постановою Верховного Суду від 29.11.2024 у справі №120/359/24 висвітлено питання особливостей строів звернення до суду діючими військовослужбовцями, в той час як станом на момент звернення позивача до суду, останній на військові службі не перебуває. Доказів протилежного до суду не надано.

Відповідно до військового квитка серії НОМЕР_2 позивача виключено зі списків особового складу військової частини НОМЕР_1 та всіх видів забезпечення з 15.03.2023 року та звільнений з військової служби з 29.09.2024 року.

З адміністративним позовом позивач звернувся до суду 26.06.2025 року.

Відтак, тримісячний строк звернення до суду, позивачем пропущений.

Вказані позивачем підстави для поновлення строку звернення суд визнає неповажними, а тому заява позивача від 09.07.2025 року задоволенню не підлягає.

За змістом частин першої та другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи що подане позивачем клопотання про поновлення строків позовної давності по справі № 560/11037/25 не усуває недоліків позовної заяви, залишеної без руху ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 01 липня 2025 року, суд дійшов висновку, що позовну заяву необхідно повернути позивачеві.

Керуючись частиною 2 статті 123, статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду з цим позовом, зазначені у заяві від 09.07.2025 року.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - повернути позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвалу може бути оскаржено до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Головуючий суддяП.І. Салюк