Справа № 640/38117/21
Суддя: Череповський Є.В.
Дата ухвалення: 2025-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 липня 2025 року Справа№640/38117/21

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Череповського Є.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ» (03179, м. Київ, пр-т Перемоги, будинок 131, ) до Головного управління ДПС у Київській області (03151, м. Київ, вулиця Святослава Хороброго, будинок 5а, ), Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, будинок 8, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ» (далі - Позивач) з позовом до Головного управління ДПС у Київській області (далі Відповідач, Відповідач 1) та до Державної податкової служби України (далі Відповідач 2) , у якому просить суд:

визнати протиправним та скасувати Рішення комісії Головного управління ДПС у Київській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 3324333/39546324 від 03.11.2021 року про відмову у реєстрації податкової накладної №16 від 24.09.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №16 від 24.09.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних складену Товариством з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ» датою її отримання, а саме 13.10.2021 року.

Згідно платіжного доручення №161 від 20.12.2021 року Позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 4540,00 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.01.2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

13 грудня 2022 року Верховна Рада України прийняла Закон України № 2825-ІХ «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон № 2825), який набрав чинності 15 грудня 2022 року.

На підставі ст. 1 Закону №2825 Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідований.

29.04.2025 адміністративна справа № 640/38117/21 надійшла до Донецького окружного адміністративного суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 640/38117/21 передано для розгляду судді Череповському Є.В.

Частиною 3 ст. 30 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що адміністративна справа, передана з одного адміністративного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 29 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження адміністративним судом, до якого вона надіслана.

Згідно з ч. 2 ст. 35 КАС України у разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Ознайомившись із матеріалами адміністративної справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для прийняття її до провадження.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 05 травня 2025 року справа №640/38117/21 прийнята до провадження, розгляд справи призначено проводити спочатку в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), у сторін були витребувані докази.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначив, що Рішенням про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №3324333/39546324 від 03.11.2021р. Відповідачем 1 прийнято рішення про відмову Товариству з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ» у реєстрації податкової накладної №16 від 24.09.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Позивач не погоджується з правомірністю прийняття Відповідачем 1 спірного Рішення, оскільки ним 02.11.2021 було подано контролюючому органу Повідомлення №1 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, які підтверджують реальність здійснення господарської діяльності суб`єкта господарювання Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ», розкривають суть, внутрішню сторону господарських операцій, їх справжність, економічну вигоду, ділову мету, враховуючи галузеву специфіку Позивача.

Позивач скористався досудовим порядком врегулювання виниклого спору, направивши до контролюючого органу (Відповідач 2) скаргу щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, проте скаргу залишено без задоволення, а рішення комісії контролюючого органу без змін.

Не погоджуючись з правомірністю прийнятого відповідачем спірного рішення, позивач звернувся з даним позовом до суду про визнання його протиправним та скасування, зобов`язання вчинити певні дії

Відповідач 1, заперечуючи проти позовних вимог, зазначив, що підставою для прийняття Рішення про відмову Товариству з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ» у реєстрації податкової накладної №16 від 24.09.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних було порушення платником податків вимоги чинного законодавства та не додержання алгоритму дій для прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної, таким чином комісією ГУ ДПС у Київській області правомірно прийнято рішення про відмову в реєстрації податкових накладних у відповідності вимог чинного законодавства. Подані Позивачем документи не відповідають вичерпному переліку (п.5 Наказу №520), а зміст первинних документів не дозволяє однозначно з`ясувати фактичні обставини здійснення фінансово - господарської операції. А заявлений позивачем спосіб захисту з зобов`язання ДПС України зареєструвати датою подання податкові накладні, суперечить порядку реєстрації, визначеному законодавством та втручається у дискреційні повноваження податкового органу, а тому не може бути застосований судом.

У відзиві на позовну заяву Відповідач 1 заявив клопотання про здійснення розгляду справи в судовому засіданні з викликом сторін.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тобто, за загальним правилом, відкриті у спрощеному позовному провадженні справи розглядаються судом без виклику сторін за наявними у справі матеріалами. Однак, суд за власною ініціативою або за клопотанням сторони може призначити судове засідання за наявності достатніх для цього обґрунтованих підстав.

Відповідно до частини шостої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Згідно з частиною сьомою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Судом не встановлено обґрунтування поданого клопотання відповідачем 1.

При цьому суд зауважує, що лише посилання на наявність у учасника процесу бажання щодо здійснення розгляду справи у судовому засіданні не є достатньою підставою для задоволення відповідного клопотання, оскільки характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. У протилежному випадку суди б мусили розглядати в обов`язковому порядку у судових засіданнях усі справи, в яких учасником процесу повідомлено про особливу важливість для нього такої справи, що зводило б нанівець власну оцінку судом обставин справи через призму необхідності чи доцільності проведення судового засідання. В умовах надмірного навантаження судів справами такий алгоритм дій явно б не сприяв процесуальній економії. З огляду на наведене, на переконання суду, судове засідання у справах незначної складності, які розглядаються за правилами спрощеного позовного провадження, доцільно призначати та проводити у тому випадку, коли обставини справи та наявні у ній матеріали не дають у сукупності суду можливості надати правову оцінку спірним правовідносинам та вирішити спір без застосування тих процесуальних інструментів, вжиття яких можливо лише у судовому засіданні (наприклад, допит свідків, виклик спеціаліста, перекладача, проведення виїзного судового засідання тощо). Якщо ж вчинення таких процесуальних дій не є обов`язковим для розгляду та вирішення справи, судове засідання може не проводитися. Обставини даної справи, на переконання суду, не потребують обов`язкового проведення судового засідання для встановлення об`єктивної істини, а повний та всебічний розгляд справи, а також принцип змагальності процесу, про які вказує позивач, є загальною процесуальною вимогою для кожного судового провадження, незалежно від того, проводиться судове засідання у справі чи ні. Крім того, суд зауважує, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання не позбавляє учасника процесу можливості надати будь-які докази чи письмові документи чи надати пояснення, виклавши їх у письмовій формі.

Також суд зауважує, що практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі Ахеп v. Germany, заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року, заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

З урахуванням викладеного, суд зазначає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагає проведення судового засідання, а лише бажання учасника процесу усно викласти під час проведення судового засідання свої аргументи, які можуть бути висловлені письмово, не зумовлює необхідність проведення судового засідання.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання відповідача 1 про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач заперечує проти відзиву на позовну заяву та вважає, що у відзиві на позов відповідач 1 не спростував твердження та аргументи Позивача стосовно суті позовних вимог, у зв`язку з чим надав відповідь на відзив.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить з наступного.

За даними загальнодоступного ресурсу ЄДР: Товариство з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ» (), місцезнаходження: 03179, Україна, місто Київ, проспект Перемоги, будинок, 131. Дата державної реєстрації 12.12.2014, номер запису 0052170. Зареєстровано платником податку на додану вартість з 01.08.2021 року. ТОВ «БЕСТ СІТІ КОМ» засноване зі 100% українським капіталом, статутний капітал підприємства складає 990000 грн. 00 коп., засновник/кінцевий бенефіціарний власник (100% статутного капіталу Товариства) - ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ), на посаді директора підприємства з 28.09.2015 року (відповідно до Наказу «про вступ на посаду директора» №2/-9 від 28.09.2015).

Зареєстровані види діяльності: 77.39 надання в оренду інших машин, устаткування та товарів н.в.і.у. (основний); 68.10 купівля та продаж власного нерухомого майна; 68.20 надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна; 68.31 агентства нерухомості; 68.32 управління нерухомим майном за винагороду або на основі контракту; 41.10 організація будівництва будівель; 43.11 знесення; 43.12 підготовчі роботи на будівельному майданчику; 43.99 інші спеціалізовані будівельні роботи н.в.і.у.; 46.73 оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; 46.90 неспеціалізована оптова торгівля; 49.41 вантажній автомобільний транспорт; 52.10 складське господарство; 52.29 інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; 55.90 діяльність інших засобів тимчасового розміщування; 77.12 надання в оренду вантажних автомобілів; 77.32 надання в оренду будівельних машин і устаткування.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що прийняттю Відповідачем 1 спірного рішення № 3324333/39546324 від 03.11.2021 року про відмову у реєстрації податкової накладної №16 від 24.09.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних передувало подання 02.11.2021 контролюючому органу Повідомлення №1 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено (в тому числі податкової накладної №16 від 24.09.2021 року).

Щодо податкової накладної №16 від 24.09.2021.

Між ТОВ «БЕСТ СІТІ КОМ» (Орендодавець) та ТОВ «ТРАНСБУД -ТБК» (Орендар) () був укладений Договір оренди автомобіля №010821-7 від 01.08.2021 р. (далі - Договір №010821-7), за яким сторони погодили умови за якими Орендодавець зобов`язується надати в оренду спецтехніку, а саме гусеничний екскаватор марки JCB 220LC двигун №474548 заводський №JCBJS22DE01461316, а Орендар зобов`язується оплатити орендну плату на умовах укладеної угоди. Відповідно до п. 4 Договору №010821-7 даний Договір набуває чинності з моменту його підписання і діє до 31 грудня 2023 року.

Відповідно до умов Договору №010821-7 сторонами було складено та підписано Акт приймання-передачі від 16 вересня 2021, відповідно до якого Орендодавець належним чином передав, а Орендар прийняв транспортний засіб гусеничний екскаватор марки JCB 220LC двигун № НОМЕР_2 заводський № НОМЕР_3 , рік випуску 2011.

24.09.2021 на розрахунковий рахунок Позивача було отримано оплату від ТОВ «ТРАНСБУД -ТБК» згідно платіжного доручення № 495 на суму 70174,07 грн., у т.ч. ПДВ 11695,68 грн. (призначення платежу оплата за оренду техніки згідно договору №010821-7 від 01.08.2021).

Відповідно до п. 3.4. Договору №010821-7 на підтвердження факту оренди механізмів, сторони укладають в останній робочий день звітного місяця Акт виконаних робіт.

30 вересня 2021 року сторонами було складено та підписано Акт здачі- прийняття робіт №ОУ-0000017, з оренди екскаватора JSB 220 на загальну вартість робіт (послуг) 140348,14 грн., у т.ч. ПДВ 20% - 23391,36 грн.

Відповідно до ст. 201 Податкового кодексу України Позивачем була виписана податкова накладна №16 від 24.09.2021 на суму 70174,07 грн., у т.ч. ПДВ 11695,68 грн., згідно вимог пункту 187.1 статті 187 Податкового кодексу України по першій події - зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, - платіжне доручення № 495 від 24.09.2021.

Згідно отриманої квитанції від 13.10.2021 до податкової накладної №16 від 24.09.2021, реєстрація податкової накладної №16 від 24.09.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена відповідно до п.201.16 ст. 201 Податкового кодексу України. Підставою для зупинення реєстрації зазначеної податокової накладної у квитанції вказано, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 43.12 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Позивачем, за допомогою Електронного кабінету платника податків, по податковій накладній №16 від 24.09.2021, було направлено контролюючому органу (Відповідачу 1) Повідомлення №1 від 02.11.2021 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, які підтверджують реальність здійснення господарської діяльності суб`єкта господарювання - Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ», розкривають суть, внутрішню сторону господарських операцій, їх справжність, економічну вигоду, ділову мету, враховуючи галузеву специфіку Позивача, разом з таблицею даних платника податку на додану вартість наступні документи: копію договору оренди автомобіля №010821-7 від 01.08.2021; копію контракту №01/09-2021 від 29.08.2021; копію додатку №1 до договору купівлі продажу №01/09-2021 від 29.08.2021; копію рахунку-фактури №FS/2021/09/1 від 01.09.2021; копію платіжного доручення №0410001 від 06.09.2021; копію заключної виписки АТ КБ «ПРИВАТБАНК», видану 11.10.2021 ТОВ «БЕСТ СІТІ КОМ», за період з 06.09.2021 по 06.09.2021; копію форми МД-2; копію форми МД -3; копію форми МД -6; копію акту приймання передачі від 16.09.2021 до договору оренди транспортного засобу №010821-7 від 01.08.2021; копію рахунку-фактури №СФ-0000015 від 15.09.2021; копію платіжного доручення №495 від 24.09.2021; копію акту здачі прийняття робіт (надання послуг) №ОУ-0000017 від 30.09.2021; копію рішення №1 учасника ТОВ «БЕСТ СІТІ КОМ» від 20.08.2021 про зміну видів економічної діяльності, зареєстровано в реєстрі №5953; копію свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу: гусеничний екскаватор марки JCB 220LC двигун № НОМЕР_2 заводський № НОМЕР_3 , рік випуску 2011.

За наслідками розгляду поданого позивачем Повідомлення №1 від 02.11.2021 про подання пояснень та копій документів, відповідачем 1 було прийнято оскаржуване Рішення комісії Головного управління ДПС у Київській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 3324333/39546324 від 03.11.2021 року про відмову у реєстрації податкової накладної №16 від 24.09.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підставою для відмови послугувало: «ненадання платником податку копій документів, а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт/послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано підкреслити). Розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків».

З зазначенням додаткової інформації: «згідно меморіального ордеру визначити платника згідно договору купівлі-продажу від 04.08.2021».

Не погоджуючись з Рішенням Комісії регіонального рівня № 3324333/39546324 від 03.11.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної №16 від 24.09.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, Товариство з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ» скористався правом визначеним пунктом 56.23 статті 56 Податкового кодексу України та надав до Комісії центрального рівня скаргу від 14.11.2021р. щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Рішенням №53600/39546324/2 від 18.11.2021 року за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Комісією центрального рівня залишено скаргу без задоволення, а рішення №3324333/39546324 від 03.11.2021 комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної №16 від 24.09.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін.

Позивач не погоджується з прийнятими рішеннями про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, вважає їх такими, що не відповідають законодавству України та не ґрунтуються на результатах аналізу наданих документів платника податків, у зв`язку з чим звернувся до суду із даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються Податковим кодексом України (далі - ПК України, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 187.1. статті 187 Податкового кодексу України, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.

За операціями з виконання підрядних будівельних робіт суб`єкти підприємницької діяльності (підрядники та субпідрядники) можуть застосовувати касовий метод податкового обліку відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до абзацу першому пункту 201.10. статті 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Згідно з абзацем 5 пункту 201.10. статті 201 Податкового кодексу України, підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Абзац 10 пункту 201.10. статті 201 Податкового кодексу України передбачає, якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Відповідно до абзацу тринадцятого пункту 201.10 статті 201, якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

В адміністративному позові (сторінка 4 Позову) Позивачем зазначено, що «24.09.2021 року у зв`язку з отриманням авансового платежу, ТОВ «БЕСТ СІТІ КОМ» - Позивачем було виписано податкову накладну №16 надіслано її 24.09.2021 до Головного управління ДПС у Київській області через автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронних документів» для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Як убачається з роздруківки електронної квитанції від 13.10.2021, що надійшла Позивачу, податкову накладну №16 від 24.09.2021 Відповідачем 1 прийнято, але реєстрацію зупинено..»

Докази на підтвердження цієї обставини, а саме надіслання 24.09.2021 податкової накладної №16 від 24.09.2021 до Головного управління ДПС у Київській області через автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронних документів» для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, - в матеріалах справи відсутні, стороною Позивача суду не надавались.

Відповідно до пункту 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010 (далі Порядок № 1246, в редакції, яка була чинна на момент виникнення спірних правовідносин) після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

дотримання вимог Законів України Про електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Згідно з пунктом 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Аналогічні норми містяться у пункті 201.16 статті 201 Податкового кодексу, згідно з якими реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінету Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначено Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.12. 2019 № 1165, який набрав чинності з 01.02.2020 (далі - Порядок № 1165, в редакції, яка була чинна на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пунктів 4, 5 Порядку №1165 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/ розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Відповідно до пунктів 7, 10 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Так, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).

Суд встановив, що відповідно до квитанції від 13.10.2021 до податкової накладної №16 від 24.09.2021, реєстрація податкової накладної №16 від 24.09.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена відповідно до п.201.16 ст. 201 Податкового кодексу України. Підставою для зупинення реєстрації зазначеної податокової накладної у квитанції вказано, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 43.12 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Критерії ризиковості здійснення операцій визначено у додатку 3 до Порядку №1165.

Зокрема, відповідно до пункту 1 додатку 3 до Порядку №1165, відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр, ЄРПН), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Суд зауважує, що зупинення реєстрації ПН/РК за пунктом 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій відбувається у разі одночасного дотримання трьох умов: відсутність товару в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товару, що на постійній основі постачається; обсяг постачання дорівнює або перевищує товарні залишки; переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Таким чином, у разі зупинення реєстрації податкової накладної на підставі пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, контролюючий орган має витребувати від платника документи на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши які саме аспекти належить висвітити платнику податків у своїх поясненнях.

Натомість, надіслана Позивачу квитанція від 13.10.2021 містить вимогу щодо надання пояснень та копій документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, без зазначення конкретної пропозиції щодо переліку документів, необхідних та достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.

Наказом Міністерства фінансів України № 520 від 12.12.2019, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за №1245/34216, затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №520, в редакції, яка була чинна на момент виникнення спірних правовідносин), який визначає механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пунктів 2-4 Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку №520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Пунктами 6, 7 Порядку № 520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/ розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 11 Порядку №520, Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Пунктом 13 Порядку №520 встановлено, що Рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Суд встановив, що Позивач подав для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №16 від 24.09.2021.

Головне управління ДПС у Київській області за наслідками проведеного моніторингу зупинило реєстрацію вказаної податкової накладної та запропонувало позивачу надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

З наявної в матеріалах справи квитанції від 13.10.2021 про зупинення реєстрації податкової накладної №16 від 24.09.2021, суд встановив, що в квитанції містяться вимоги про надання пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, без зазначення конкретної пропозиції щодо переліку документів, необхідних та достатніх для прийняття відповідного рішення.

Суд звертає увагу, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від зазначення у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної чіткого переліку документів. При цьому, у разі зупинення реєстрації податкової накладної на підставі пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, контролюючий орган повинен вимагати від платника документи на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши які саме аспекти належить висвітлити платнику податків у своїх поясненнях, чого зроблено не було.

Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його оформлення (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт Критеріїв, без наведення відповідної підстави і розрахованих показників за критерієм, якому відповідає платник податку, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.

Суд звертає увагу на те, що у випадку неконкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

У постанові від 03 листопада 2021 року у справі № 360/2460/20 Верховний Суд за наслідками аналізу положень Порядку № 520 зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної до реєстрації в ЄРПН прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.

Зупинення реєстрації податкової накладної не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України, а також прийняття негативного для платника податків рішення без зазначення конкретних мотивів дає підстави для висновку про необхідність відновлення порушеного права позивача шляхом скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної.

Наведене узгоджується з правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постановах від 23 лютого 2023 року у справі N 420/9924/20, від 27 січня 2022 року у справі N 380/2365/21, від 18 червня 2019 року у справі N 0740/804/18, від 23 жовтня 2018 року у справі N 822/1817/18, від 12 лютого 2025 року у справі N 160/34198/23.

Після отримання квитанції від 13.10.2021 до податкової накладної №16 від 24.09.2021, позивачем було спрямовано 02.11.2021 контролюючому органу Повідомлення №1 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено (в тому числі податкової накладної №16 від 24.09.2021 року), утому числі всі первинні документи щодо підстав складання податкової накладної та реальності операцій, що підтверджується матеріалами справи.

За результатами розгляду Регіональною комісією відповідача вищевказаного Повідомлення з підтверджуючими документами, було прийнято рішення Відповідачем 1 прийнято рішення про відмову Товариству з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ» у реєстрації податкової накладної №16 від 24.09.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних. З підстав ненадання платником податку копій документів, а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт/послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано підкреслити). Розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків. З зазначенням додаткової інформації: згідно меморіального ордеру визначити платника згідно договору купівлі-продажу від 04.08.2021.

Позивач надав всі первинні та інші документи на підтвердження реальності операцій, при цьому конкретного переліку документів у квитанції про зупинення не було зазначено.

Суд погоджується з твердженням позивача про те, що рішення повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної, проте, всупереч вимог чинного законодавства, оскаржуване рішення відповідача не містять підкреслень тих документів, які позивачем не надано.

Суд встановив, що позивач надав контролюючому органу копії документів на власний розсуд, оскільки відповідачем в квитанциях про зупинення реєстрації податкової накладної не зазначено, які саме конкретно документи та в підтвердження, якої обставини необхідно подати.

Таким чином, Відповідач-1, як при зупиненні реєстрації податкової накладної №№16 від 24.09.2021, так і при винесенні оскаржуваного рішення № 3324333/39546324 від 03.11.2021, обмежився лише загальними фразами та не вказав конкретно, які ж саме документи не подані і що вони мали б підтвердити або спростувати.

За таких обставин суд зазначає, що рішення Головного управління ДПС у Київській області № 3324333/39546324 від 03.11.2021 про відмову у реєстрації в ЄРПН податкової накладної не є обґрунтованим та вмотивованим, та не містить переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, оскільки не встановлює, які саме первинні документи позивач не надав контролюючому органу для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної № 16 від 24.09.2021.

При цьому, суд зазначає, що проаналізував надані позивачем документи, якими оформлено здійснення господарської операції, та дійшов висновку, що всі вищевказані документи не мають дефекту форми, змісту або походження, які у силу ч.2 ст.9 Закону України Про бухгалтерський облік та фінансову звітність від 16 липня 1999 року № 996-XIV, п.2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 №88, спричинили б втрату первинними документами юридичної сили та відповідають вимогам діючого законодавства до первинних документів.

Доводи контролюючого органу наведені на сторінці 7 відзиву на позовну заяву проте, що «у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної контролюючий орган вказує на наявну податкову інформацію щодо позивача та надає право спростування вказаної інформації. Вказане право відображається у формі пояснення платників податків та копіях документів, які підтверджують відомості, зазначені у поясненні. Таким чином, обов`язок довести реальність господарської операції та підтвердити її належними документами покладається виключно на позивача. ТОВ «БЕСТ СІТІ КОМ» документально не підтверджено наявність трудових ресурсів на підприємстві, а також відсутні відомості про суми нарахованого доходу, утриманого і сплаченого податку на доходи фізичних осіб і військового збору», є необґрунтованими, оскільки відсутність вказаних документів не була підставою для зупинення реєстрації податкової накладної та не зазначалася у відповідній квитанції.

Відшукування нових підстав контролюючим органом, що не були підставами для зупинення та відмові у реєстрації податкової накладної на виправдання своєї позиції є безпідставним та необґрунтованим.

До речі, позивач у відповіді на відзив надав пояснення та копії наступних документів: копія наказу «про вступ на посаду директора» №2/09 від 28.09.2015; копія повідомлення про прийняття працівника на роботу від 09.10.2021; копія квитанції №2 від 09.2021 про прийняття повідомлення про прийняття працівника на роботу; копія повідомлення про прийняття працівника на роботу від 19.10.2021; копія квитанції №2 від 19.2021 про прийняття повідомлення про прийняття працівника на роботу; копія податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 4 квартал 2021 року (разом з квитанцією №2 від 27.01.2022); копія платіжного доручення №182 від 26.01.2022 про сплату військового збору за жовтень 2021; копія платіжного доручення №183 від 26.01.2022 про сплату військового збору за листопад 2021; копія платіжного доручення №184 від 26.01.2022 про сплату військового збору за грудень 2021; копія платіжного доручення №179 від 26.01.2022 про сплату ЄСВ за жовтень 2021; копія платіжного доручення №181 від 26.01.2022 про сплату ЄСВ за листопад 2021; копія платіжного доручення №180 від 26.01.2022 про сплату ЄСВ за грудень 2021; копія платіжного доручення №185 від 26.01.2022 про сплату ПДФО за жовтень 2021; копія платіжного доручення №186 від 26.01.2022 про сплату ПДФО за листопад 2021; копія платіжного доручення №187 від 26.01.2022 про сплату ПДФО за грудень 2021.

Проте, Відповідач 1 безпідставно залишив поза увагою надані позивачем пояснення та документи, які містяться в матеріалах справи.

При цьому, оскільки зміст господарських правовідносин є предметом дослідження документальної перевірки (в розумінні підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України), то в межах спірних правовідносин у контролюючого органу відсутні правові підстави для відмови у реєстрації податкової накладної № 16 від 24.09.2021 з підстав наявності чи відсутності певних документів.

Більш того, варто зазначити, що приймаючи рішення про реєстрацію податкових накладних контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності, оскільки предметом розгляду у цій справі є виключно стадія правильності та правомірності зупинення і відмови в реєстрації податкових накладних.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 17 квітня 2025 року у справі № 400/802/24.

Відповідно до вимог частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відповідач -1 не подав належних доказів правомірності прийняття Головним управлінням ДПС у Київській області рішення №3324333/39546324 від 03.11.2021 про відмову у реєстрації податкової накладної №16 від 24.09.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Перевіривши оскаржуване рішення, суд дійшов переконання, що таке прийнято Відповідачем-1 без урахування вимог Податкового кодексу України та з порушенням передбачених статтею 2 КАС України принципів, тому його слід визнати протиправним та скасувати.

Щодо вимог Позивача про зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №16 від 24.09.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних складену Товариством з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ» датою її отримання, а саме 13.10.2021 року, суд зазначає наступне.

Рішення Відповідача про відмову в реєстрації податкової накладної є актом індивідуальної дії.

Загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його оформлення (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт Критеріїв, без наведення відповідної підстави і розрахованих показників за критерієм, якому відповідає платник податку, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 18.06.2019 року у справі № 0740/804/18, від 23.10.2018 у справі № 822/1817/17, від 06 березня 2024 року у справі № 440/3706/23.

Відповідно до вимог п.п.201.1, 201.10 ст.201 ПК України надсилання податкової накладної на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків.

У той же час, наведені норми розраховані на відсутність спірних правовідносин, позаяк у випадку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування механізм її подальшої реєстрації в Реєстрі є іншим.

Згідно з нормами п.п.19, 20 Порядку №1246 Податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення);

неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку.

Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.

Отже, реєстрація в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунку коригування, реєстрацію яких попередньо було зупинено, є повноваженням Державної податкової служби України.

Як вже встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, надані позивачем документи, складені з дотриманням вимог чинного законодавства, були достатніми для реєстрації податкової накладної №16 від 24.09.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Обставин, які б унеможливлювали реєстрацію вказаної податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, судом не встановлено.

Відповідно ч.4 ст.245 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акту суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

За таких обставин, суд вважає за необхідне зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 16 від 24.09.2021 датою її подання на реєстрацію.

Покладення на Відповідача-2 такого обов`язку не є втручанням в його дискреційні повноваження, адже повноваження державних органів не можуть вважатися дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень.

Тому, суд критично оцінює аргументи відзиву відповідача-1 у цій частині, оскільки вони ґрунтуються на помилковому розумінні правової природи дискреційних повноважень.

В даному випадку обрана судом форма захисту порушених прав платника є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Наведене узгоджується із правовою позицією, що викладена Верховним Судом у постановах від 28 квітня 2023 року у справі № 640/24227/19, 17 травня 2023 року у справі № 140/14282/20, 18 квітня 2024 року у справі № 160/18840/22.

Частиною 1 ст.77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно з ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України, доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, сплачений Позивачем судовий збір у розмірі 4540,00 грн. (платіжне доручення №161 від 20.12.2021) належить стягнути на його користь.

Оскільки діям та рішенням Державної податкової служби України оцінка судом не надавалася, судовий збір належить стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Київській області, бо саме рішення цього суб`єкта владних повноважень визнані судом протиправними.

Керуючись статтями 242-246, 250, 287, 295, Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністативний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ» (03179, м. Київ, пр-т Перемоги, будинок 131, ) до Головного управління ДПС у Київській області (03151, м. Київ, вулиця Святослава Хороброго, будинок 5а, ), Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, будинок 8, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати Рішення комісії Головного управління ДПС у Київській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 3324333/39546324 від 03.11.2021 року про відмову у реєстрації податкової накладної №16 від 24.09.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;

Зобов`язати Державну податкову службу України (04053, м. Київ, Львівська площа, будинок 8, ) зареєструвати податкову накладну №16 від 24.09.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних складену Товариством з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ» датою її отримання;

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ» (03179, м. Київ, пр-т Перемоги, будинок 131, ) судовий збір на суму 4540,00 грн. (чотири тисячі п`ятсот сорок грн. 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у Київській області (03151, м. Київ, вулиця Святослава Хороброго, будинок 5а, ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Є.В. Череповський