Справа № 761/37696/24
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2025-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий суддя Парінов А.Б.

судді: Беспалов О.О.

Грибан І.О.

при секретарі судового засідання Андрейченко К.Е.

за участю учасників судового процесу:

від позивача: не з`явився;

від відповідача (апелянт): Коцур С.О.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Шевченківського районного суду м.Києва від 24 квітня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з адміністративним позовом про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення від 16 вересня 2024 року за ч.2 ст. 163-15 КУпАП за підписом начальника ГУ ДПС у м. Києві Якушко Інни Валеріївни яка винесена відносно громадянина ОСОБА_1 за актом фактичної перевірки ТОВ «Базис Кейс» №93482/26/15/07/45383999 від 20.0.2024 року.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 24 квітня 2025 року позовні вимоги задоволено частково:

- скасовано постанову заступника начальника Головного управління ДПС у м. Києві Якушко І.В. від 16.09.2024 р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 163-15 ч.2 КУпАП і закрито справу про адміністративне правопорушення;

- в іншій частині позовну заяву залишено без задоволення;

- стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 605,60 грн.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням , відповідач ( далі - апелянт) подав апеляційну скаргу на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 18 грудня 2024 року, в якій просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог, не погоджується з висновками суду першої інстанції, викладеними в рішенні та вважає їх невідповідними обставинам справи і такими, що суперечать нормам чинного законодавства, а рішення суду таким, що прийняте з порушенням та за неправильного застосування норм матеріального та процесуального права.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 червня 2025 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 24 квітня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправною та скасування постанови та призначено справу до апеляційного розгляду у судовому засіданні.

До Шостого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу від позивача не надходив.

Від представника позивача надійшло клопотання, в якому останній просив проводити розгляд апеляційної скарги у справі № 761/37696/24 за відсутності Позивача та його представника у залі судового засідання.

В судовому засіданні Представник відповідача (апелянта) вимоги апеляційної скарги підтримала, наполягав на їх задоволенні.

Інші сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, що не заважає розгляду справи за наявною явкою.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегією суддів встановлено та матеріалами справи підтверджується, що на підставі ст. 20, п.п. 80.2.2, п. 80.2, ст.80 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (із змінами та доповненнями) (далі - ПКУ) відповідно до наказу Головного управління ДПС у м. Києві від 29.07.2024 року № 4976-п та на підставі направлень від 30.07.2024 № 16926, № 16927, проведено фактичну перевірку за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 22, де здійснює діяльність ТОВ «БАЗИС КЕЙС» () з питань дотримання порядку здійснення розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладання трудового договору, оформлення трудових відносин із працівниками (найманими особами).

Інспекторами було здійснено контрольну розрахункову операцію - на суму 220,00 грн. за готівку. Покупка була сплачена готівкою, як вбачається з пояснень, оскільки в кіоску за адресою м. Київ, вул. Велика Васильківська, 22 не було можливості сплати у безготівковій формі.

За результатом проведення фактичної перевірки складено Акт (довідку) фактичної перевірки від 30.07.2024 № 010656, згідно з яким встановлено порушення порядку проведення розрахунків з використанням електронних платіжних засобів. Суб`єкт господарювання не забезпечив можливість здійснення безготівкових розрахунків (у тому числі з використанням електронних платіжних засобів , платіжних реєстраторів або платіжних пристроїв) за продані товари (надані) послуги.

Згідно акту фактичної перевірки, протокол про адміністративне правопорушення на ОСОБА_1 не складався по причині відсутності його на місці завершення перевірки.

Під час перевірки перевіряючими було роздруковано x-звіт. Відповідно до х-звіту загальна сума 14726,48 грн всі операції було проведено у готівковій формі.

Позивач був запрошений для складання протоколу про адміністративне правопорушення до Головного управління ДПС у м. Києві листом-викликом Nє11793/ В/26-15-07-07-01-08 від 21.08.2024.

Посадовими особами ГУ ДПС у м. Києві було складено акт засвідчення факту неявки особи від 03.09.2024 №7587/26-15-07-7-00-17, яка притягається до адміністративної відповідальності, для складання протоколу про адміністративне правопорушення.

На підставі Акту (довідки) фактичної перевірки від 30.07.2024 № 010656 03.09.2024 було складено Протокол №3912 від 03.09.2024 про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 163-15 КУпАП. В графі «Притягався до адміністративної відповідальності раніше і за що» зазначено «не встановлено, на виклик не з`явився».

16.09.2024 було винесено Постанову про накладення адміністративного стягнення, якою директора ТОВ «Базик Кейс» ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 163-15 КУпАП та застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17 000,00 грн.

Зазначена постанова є предметом цього позову, оскільки позивач вважає її протиправною.

Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні дійшов висновків про те, що складення протоколу про адміністративне правопорушення за ст. 163-15 ч.1 КУпАП та подальше притягнення ОСОБА_1 до адміністративному відповідальності за ст. 163-15 ч.2 КУпАП є фактично перекваліфікацією діяння, яке при цьому ж погіршує становище ОСОБА_1 що суперечить Кодексу України про адміністративне правопорушення, відтак дійшов висновку про необхідність часткового задоволення позовних вимог шляхом скасування оскаржуваної постанови та закриття страви про адміністративне правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ст. ст. 19, 46 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Однією з основних засад адміністративного судочинства є змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі.

Як наголошує ч.1-2 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі наданих письмових, речових і електронних доказів; висновків експертів; показань свідків.

За змістом ч. 1-2 ст.73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність

Як вже було встановлено судом, позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 163-15 КУпАП.

Відповідно до п. 20.1.10 Податкового кодексу України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право здійснювати контроль за додержанням законодавства з питань регулювання обігу готівки (крім банків), порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, торгових патентів, за додержанням порядку приймання готівки для подальшого переказу (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів.

Відповідно до ст. 234-1 КУпАП податкові органи розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням порядку приймання готівки для подальшого її переказу (стаття 163-13), порушенням порядку проведення готівкових розрахунків та розрахунків з використанням електронних платіжних засобів за товари (послуги) (стаття 163-15), ухиленням від подання декларації про доходи (стаття 164-1), порушенням законодавства про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (стаття 165-1), порушенням порядку припинення юридичної особи (частини третя - шоста статті 166-6), перешкоджанням уповноваженим особам податкових органів у проведенні перевірок (стаття 188-23).

Від імені податкових органів розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники податкових органів та їх заступники, уповноважені ними посадові (службові) особи.

Таким чином, Головним управлінням ДПС у м. Києві проведено фактичну перевірку за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 22, де здійснює діяльність ТОВ «Базис Кейс» в межах повноважень, визначених чинним законодавством.

Згідно частини першої статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, іншими документами.

Відповідно до ст. 252 КпАП України орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Зі змісту частини першої статті 268 КУпАП слідує, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Відповідно до частини другої статті 279 КУпАП головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Відповідно до пункту 47 Положення №148 перевірки дотримання порядку ведення операцій з готівкою здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (далі - контролюючий орган) відповідно до його компетенції.

Керівники суб`єктів господарювання несуть відповідальність за дотриманням порядку ведення операцій з готівкою. Особи, які винні в порушенні порядку ведення операцій з готівкою, притягуються до відповідальності в установленому законодавством України порядку.

Контролюючий орган в разі виявлення порушень установленого порядку ведення операцій з готівкою застосовує до порушників штрафні санкції згідно з законодавством України.

Отже, беручи до уваги ту обставину, що матеріалами справи підтверджується та не заперечується сторонами, керівником ТОВ «Базіс Кейс» є ОСОБА_1 , відтак останній може бути притягнутий до відповідальності в установленому законодавством України порядку.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про встановлення строків, до настання яких торговці повинні забезпечити можливість здійснення безготівкових розрахунків (у тому числі з використанням електронних платіжних засобів, платіжних застосунків або платіжних пристроїв) за продані ними товари (надані послуги)» від 29.07.2022 №894 (далі Постанова № 894) встановлено, що торговці повинні забезпечити можливість здійснення безготівкових розрахунків (у тому числі з використанням електронних платіжних засобів, платіжних застосунків або платіжних пристроїв) за продані ними товари (надані послуги), включаючи товари (послуги), реалізація (надання) яких здійснюється дистанційно:

1) з 1 січня 2023 р. - торговці, які провадять господарську діяльність у населених пунктах з чисельністю населення понад 25 тис. осіб (крім торговців, зазначених у підпункті 4 цього пункту);

2) з 1 січня 2024 р. - торговці, які провадять господарську діяльність у населених пунктах з чисельністю населення від 5 до 25 тис. осіб (крім торговців, зазначених у підпункті 4 цього пункту);

3) з 1 січня 2025 р. - торговці, які провадять господарську діяльність у населених пунктах з чисельністю населення менше ніж 5 тис. осіб (крім торговців, зазначених у підпункті 4 цього пункту);

4) з 1 січня 2026 р. - торговці - фізичні особи - підприємці - платники єдиного податку першої групи, торговці, які здійснюють торгівлю з використанням торгових автоматів, виїзну (виносну) торгівлю, продаж власноручно вирощеної або відгодованої продукції.

Згідно з ч. 1 ст. 163-15 КУпАП, порушення порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), у тому числі перевищення граничних сум розрахунків готівкою, недотримання установлених законодавством вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів - тягне за собою накладення штрафу на фізичну особу - підприємця, посадових осіб юридичної особи від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частиною 2 ст. 163-15 КУпАП визначено, що дія, передбачена частиною першою цієї статті, вчинена особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за таке ж порушення, - тягне за собою накладення штрафу від п`ятисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Колегією суддів досліджено Акт (довідку) фактичної перевірки від 30.07.2024 № 010656 (а.с. 33), згідно з яким встановлено порушення порядку проведення розрахунків з використанням електронних платіжних засобів. Суб`єкт господарювання не забезпечив можливість здійснення безготівкових розрахунків (у тому числі з використанням електронних платіжних засобів , платіжних реєстраторів або платіжних пристроїв) за продані товари (надані) послуги.

Колегія суддів враховує, що у зауваженнях до акта перевірки представник ТОВ «Базис Кейс» представник Вербовий Р.П. зазначив, що надано можливість розрахуватись безготівковим розрахунком, на доступному місці в кіоску вказана інформація розміщена.

Однак, суд відхиляє такі доводи з огляду на відсутність підтвердження такої можливості безготівкового розрахунку та ненаданням відповідних доказів позивачем під час розгляду справи як в суді першої інстанції, так і в суді апеляційної інстанції.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, додана до позовної заяви копія заяви про внесення змін до договору надання послуг еквайрингу у АТ «Ощадбанк» (індивідуальної частини) №909 від 09 квітня 2024 року не містить відомостей про кіоск за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 22, а надана копія наказу ТОВ «Базис Кейс» від 02 квітня 2024 року №4-од «Про забезпечення виконання вимог ПКМУ №894 від 29.07.2022 року», у додатку 1 до нього відсутня адреса торгової точки - кіоску, в якому була проведена фактична перевірка та було виявлено порушення.

При цьому, пункт 4 наказу ТОВ «Базіс Кейс» № 4-од від 02.04.2024 містить формальне посилання на необхідність забезпечення здійснення безготівкових розрахунків, проте ні вказаний наказ, ні будь-який інший документ не містять доказів як способу, так і самого факту реалізації позивачем чи будь-якою іншою посадовою особою ТОВ «Базіс Кейс» вказаного обов`язку за згаданою адресою.

Таким чином, у матеріалах адміністративної справи відсутні будь-які докази використання пристроїв чи інших способів, які дозволяють ТОВ "Базис Кейс" здійснювати розрахунок за продаж товарів у безготівковий формі за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 22.

Наведене свідчить, що в діях ОСОБА_1 наявна об`єктивна сторона інкримінованого йому адміністративного правопорушення за ст. 163-15.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Щодо встановлених обставин які стали підставою для часткового задоволення позовної заяви - відсутність повторності, колегія суддів зазначає наступне.

З протоколу №3912 від 03.09.2024 року вбачається, що ОСОБА_1 повідомляють про розгляд адміністративної справи відбудеться за правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 163-15 КУпАП, проте оскаржувана постанова про притягнення до адміністративної відповідальності накладення штрафу в сумі 17000,00 грн винесена за ч. 2 ст. 163-15 КУпАП. При цьому постанова не містить даних на основі яких було кваліфіковано вчинене правопорушення за ознакою повторності, як вимагає диспозиція ч.2 ст. 163-15 КУпАП.

Відтак, в оскаржуваній постанові відсутні відомості про зміну кваліфікації інкримінованого адміністративного правопорушення, в свою чергу Відповідачем вчинено грубе процесуальне порушення.

Зазначені обставини стали підставами для скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, відповідно до мотивувальної частини рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 24 квітня 2025 року.

Однак, колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду першої інстанції, оскільки Протокол №3912 від 03.09.2024 про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 163-15 КУпАП містить інформацію в графі «Притягався до адміністративної відповідальності раніше і за що» зазначено «не встановлено, на виклик не з`явився».

За таких обставин, з`ясувавши інформацію про наявність ознак повторності під час винесення Постанови про накладення адміністративного стягнення від 16 вересня 2024 року був зобов`язаний з`ясувати та конкретизувати на підставі яких доказів було визначено ознаку повторності.

Суд, з огляду на встановлені обставини під час розгляду апеляційної скарги, а саме: наявність підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення порядку проведення готівкових розрахунків та розрахунків з використанням електронних платіжних засобів за товари (послуги) та процесуальні порушення відповідача під час розгляду справи, вважає необхідним застосувати п.2 ч. 3 ст. 286 КАС України - скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про необхідність часткового апеляційної скарги Головного управління Державної податкової служби України у м. Києві та скасування рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 18 грудня 2024 року, з огляду на наявність у діях позивача складу адміністративного правопорушення за ст. 163-15 та недоведеність відповідачем ознаки повторності в діях позивача.

Як зазначено в п. 58 рішення Європейського суду з прав людини по справі "Серявін та інші проти України", суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 КАС.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно з частиною першої статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Частиною 3 ст. 286 КАС України визначено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема, скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ч. 3 ст. 139 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Виходячи з вищевикладеного, беручи до уваги часткове задоволення позову, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління ДПС у м. Києві на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню за подання позовної заяви 605,60 грн судового збору.

Згідно з ч. 3 ст. 272 КАС України судові рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду справ, визначених статтями 273-277, 282-286 цього Кодексу, набирають законної сили з моменту проголошення і не можуть бути оскаржені.

Керуючись ст.ст. 229, 242-244, 250, 271, 272, 286, 308, 310, 315, 317, 321, 322 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві - задовольнити частково.

Рішення Шевченківського районного суду м.Києва від 24 квітня 2025 року - скасувати та ухвалити нову постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити частково.

Постанову заступника начальника Головного управління ДПС у м. Києві Якушко І.В. від 16.09.2024 р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 163-15 ч.2 КУпАП скасувати та надіслати справу на новий розгляд до Головного управління ДПС у м. Києві.

У задоволенні інших позовних вимог - відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м.Києві (м.Києві, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ) судовий збір в сумі 605,50 грн. (шістсот п`ять гривень 50 копійок).

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач А. Б. Парінов

Судді О. О. Беспалов

І. О. Грибан

(Повний текст судового рішення виготовлено 08 липня 2025 року)