Справа № 320/26471/23
Суддя: Кучма Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2025-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Кучми А.Ю.,

суддів Аліменка В.О., Бєлової Л.В.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Святошинського дитячого будинку-інтернат на рішення Київського окружного адміністративного суду від 03 жовтня 2024 року (м. Київ, дата складання повного тексту не зазначається) у справі за адміністративним позовом Святошинського дитячого будинку-інтернат до Північного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «ХОРОС», про визнання протиправним та скасування висновку,-

В С Т А Н О В И Л А :

Святошинський дитячий будинок-інтернат звернувся з позовом до суду, в якому просить визнати протиправним та скасувати Висновок відповідача від 17.07.2023 UA-2023-05-17-003859-а.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідачем порушено вимоги закону в частині змісту оскаржуваного висновку як акту індивідуальної дії та стверджує про безпідставність висновків відповідача про наявність порушень Закону України «Про публічні закупівлі» у діях позивача.

Відповідач у відзиві на позовну заяви заперечував проти задоволення позову, зазначив, оскаржуваний висновок прийнятий відповідно до вимог чинного законодавства.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 03 жовтня 2024 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, без повного з`ясування усіх фактичних обставин у справі. Апелянт вказує про безпідставність висновків відповідача про наявність порушень Закону України «Про публічні закупівлі» у діях позивача.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу в якому зазначено про безпідставність доводів апеляційної скарги, відсутність підстав для її скасування та відсутність підстав для скасування рішення суду першої інстанції.

Також до суду апеляційної інстанції відповідачем було подано клопотання про здійснення розгляду справи у судовому засіданні.

У свою чергу, колегія суддів наголошує на тому, що визначені у частині першій статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) умови є самостійними та не залежними один він одного для цілей застосування судом апеляційної інстанції письмової процедури розгляду спору. Тобто, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження) є безпосередньою підставою для можливості застосування письмового провадження незалежно від наявності чи відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Відповідно до частини другої статті 311 КАС якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Водночас, з огляду на положення частин першої та четвертої статті 308 КАС, у суду відсутні підстави вважати необхідним розгляд справи здійснювати у судовому засіданні. Відповідних обставин судом апеляційної інстанції встановлено не було. Наявні в матеріалах справи та зібрані судом першої інстанції докази дають змогу у повній мірі встановити необхідні обставини справи та правильно вирішити спір.

Тому, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, колегія суддів не вбачає підстав для призначення її розгляду у судовому засіданні.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін.

Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 17.05.2023 Святошинським дитячим будинком-інтернатом в системі публічних закупівель було оприлюднено інформацію про процедуру закупівлі «Капітальний ремонт підвального приміщення (укриття) для облаштування сховища цивільної оборони Святошинського дитячого будинку-інтернату за адресою: вул. Котельникова, 51 в місті Києві», ідентифікатор: UА-2023-05-17-003859-а.

Відповідно до протокольного рішення № 344 уповноваженої особи Святошинський дитячий будинок-інтернат від 30.05.2023 визначено переможцем закупівлі ТОВ «Компанія «ХОРОС» та 30.05.2023 в системі закупівель опубліковано повідомлення про намір укласти договір.

В результаті проведеної процедури закупівлі між Святошинським дитячим будинком- інтернатом та ТОВ «Компанія «ХОРОС» 05.06.2023 було укладено договір підряду №93.

22.06.2023 в системі публічних закупівель було опубліковане рішення про проведення моніторингу процедури закупівлі Північним офісом Держаудитслужби відповідно до наказу від 22.06.2023 №168.

17.07.2023 Північним офісом Держаудитслужби у системі публічних закупівель було розміщено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-17-003859-а, у констатуючій частині якого було зазначено таке:

«Аналізом інформації розміщеної в електронній системі Prozorro встановлено невідповідність тендерної пропозиції ТОВ «Компанія «ХОРОС» умовам тендерної документації Замовника.

Відповідно до підпункту 3.2. пункту 3 частини 1 Додатку 1 до ТД, на підтвердження наявності працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід, учасник процедури закупівлі має надати довідку з інформацією про наявність працівників. На кожного зазначеного працівника в довідці, учасник повинен надати копію оригіналу наказу про призначення на посаду (прийняття на роботу), або копію оригіналу цивільно-правової угоди, чинну не менш ніж на строк виконання робіт, визначений умовами ТД.

На виконання даної вимоги, в складі тендерної пропозиції ТОВ «Компанія «ХОРОС» надано довідку від 24.05.2023 №24/05/27, у пункті 1 якої зазначено інформацію про працівника ОСОБА_1 , який перебуває на посаді директора.

Однак, переможцем не надано у складі пропозиції наказ про призначення директора ОСОБА_1 , чим не виконано вимогу ТД Засновника.

Також, на підтвердження інформації наведеної в довідці, Переможцем надано Договори на виконання робіт від 22.04.2023 з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , в яких зазначено термін виконання робіт до 15.12.2023, 20.12.2023 та 20.12.2023 відповідно, чим не виконано вимоги ТД Замовника, оскільки встановлено, що строк виконання робіт з капітального ремонту зазначено Засновником до 31.12.2023.

Згідно з підпунктом 3.3 пункту 3 частини 1 Додатку 1 до ТД, учасник повинен надати копії посвідчень підтвердження кваліфікації на працівників зазначених у довідці.

Проте, у складі тендерної пропозиції ТОВ «Компанія «ХОРОС» відсутні копії посвідчень, що підтверджують кваліфікацію працівників ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , чим не дотримано умов ТД Замовника.

Враховуючи зазначене, тендерна пропозиція Переможця не відповідає кваліфікаційним критеріям, визначених пунктом 3 частини 1 Додатку 1 до ТД.

Відповідно до пункту 3 Особливостей Замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі відповідно до Закону з урахуванням цих особливостей.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 31 Закону Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону.

Однак, на порушення вимог пункту 1 частини першої статті 31 Закону Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «Компанія «ХОРОС», як таку, що не відповідає кваліфікаційним критеріям, установленим статтею 16 Закону, а уклав з ним договір на суму 2 245 881,21 гривень.

За результатами здійсненого моніторингу встановлено порушення вимог пункту 1 частини першої статті 31 Закону.

За результатами розгляду питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель при визначенні предмета закупівлі, відображенні закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації щодо закупівлі, своєчасності укладання договору про закупівлю, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, які є значущими через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Північний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів».

Позивач, вважаючи такий висновок протиправним, а свої права порушеними, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходи з того, що зазначені відповідачем у спірному висновку порушення норм чинного законодавства відповідачем доведені та підтвердженими належними та допустимими доказами

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно зі статтею 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

За змістом статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Відповідно до пунктів 31, 32 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Згідно з пунктом 10 частини 1 статті 1, частини 1 статті 2 Закону України «Про публічні закупівлі» замовники - суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону.

До замовників, які здійснюють закупівлі відповідно до цього Закону, належать, окрім іншого, органи державної влади (орган законодавчої, органи виконавчої, судової влади), та правоохоронні органи держави, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, об`єднання територіальних громад.

За приписами частини 1, 5 статті 5 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) не дискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Замовники, учасники процедур закупівлі, суб`єкт оскарження, а також їхні представники повинні добросовісно користуватися своїми правами, визначеними цим Законом.

Відповідно до пункту 31 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

За приписами частини 1 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом із оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав (частина перша).

При цьому, згідно із частинами 1, 2 статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Відповідно до підпункту 3.2 пункту 3 частини 1 Додатку 1 до тендерної документації (ТД), на підтвердження наявності працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід, учасник процедури закупівлі має надати довідку з інформацією про наявність працівників.

На кожного зазначеного працівника в довідці, учасник повинен надати копію оригіналу наказу про призначення на посаду (прийняття на роботу), або копію оригіналу цивільно-правової угоди, чинну не менш ніж на строк виконання робіт, визначений умовами ТД.

На виконання даної вимоги, в складі тендерної пропозиції ТОВ «Компанія «ХОРОС» надано довідку від 24.05.2023 № 24/05/27, у пункті 1 якої зазначено інформацію про працівника ОСОБА_1 , який перебуває на посаді директора.

Однак, Переможцем не надано у складі пропозиції наказ про призначення директора ОСОБА_1 , чим не виконано вимогу ТД Замовника.

Позивачем зазначено, що ТОВ «ХОРОС» 30.05.2023 у складі тендерної пропозиції надала копію наказу від 03.06.2019 №03/06, яку завантажено 30.05.2023 в електронній системі публічних закупівель у розділі «Документи» у файлі «наказ» та 26.05.2023 у складі файлу «накази ЦПХ_.pdf».

Відповідно до вимог статті 21 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП) трудовий договір це угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, потрібні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором.

Як передбачено в частиною 3 статті 24 КЗпП працівник не може бути допущений до роботи, зокрема, без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу.

Наказ (розпорядження) про прийняття на роботу, як правило, містить назву професії (посади), кваліфікацію, дату початку роботи, умови оплати праці (типова форма такого наказу затверджена наказом Держкомстату від 05.12.2008 №489).

В наказі про прийняття працівника на роботу має бути зазначено: посаду, на яку приймається або призначається працівник (спеціальність, кваліфікація, категорія, розряд тощо); дату прийняття на роботу; вид роботи (основна або за сумісництвом); умови прийняття на роботу (з випробувальним строком, за строковим трудовим договором тощо); умови роботи (в режимі неповного робочого часу, з важкими або шкідливими умовами праці тощо); розміри його посадового окладу відповідно до штатного розпису, надбавок та доплат.

Разом з тим, наказ від 03.06.2019 №03/06 не є наказом про призначення директора ОСОБА_1 у розумінні наведених положень законодавства, оскільки не містить всіх нормативно визначених реквізитів (дата прийняття на роботу, вид роботи, умови прийняття на роботу, умови роботи, розміри його посадового окладу відповідно до штатного розпису, надбавок та доплат).

Аналізом інформації розміщеної в електронній системі Prozorro встановлено невідповідність тендерної пропозиції ТОВ «Компанія «ХОРОС» підпункту 3.3 пункту 3 частини 1 Додатку 1 до ТД учасник повинен надати копії посвідчень підтвердження кваліфікації на працівників.

Згідно з підпунктом 3.3 пункту 3 частини 1 Додатку 1 до ТД, учасник повинен надати копії посвідчень підтвердження кваліфікації на працівників зазначених у довідці.

Проте, у складі тендерної пропозиції ТОВ «Компанія «ХОРОС» відсутні копії посвідчень, що підтверджують кваліфікацію працівників Грудини В.В. та ОСОБА_6 , чим не дотримано умов ТД Замовника.

Колегія суддів звертає увагу, що надані позивачем документи не підтверджуються кваліфікацію вказаних працівників для виконання відповідної роботи.

Як вбачається з Довідки про працівників, ОСОБА_6 має кваліфікацію інженера-хімтехнолога і з нею укладено договір на виконання малярних робіт від 22.04.2023, який надано у складі тендерної пропозиції.

Позивачем зазначено, що документи, що підтверджують кваліфікацію ОСОБА_6 (диплом на на ОСОБА_6 НОМЕР_1 про отримання вищої освіти за спеціальністю «хімічна технологія та обладнання опоряджувального виробництва) переможцем надано в паперовому вигляді в останній день подання пропозицій у зв`язку із аварійним відключенням електричної енергії в офісному приміщенні.

Відповідно до частини 8 статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі» подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.

Частиною 16 статті 29 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.

Згідно частини 9 статті 26 Закону України «Про публічні закупівлі» учасник процедури закупівлі виправляє невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій, шляхом завантаження через електронну систему закупівель уточнених або нових документів в електронній системі закупівель протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.

Замовник розглядає подані тендерні пропозиції з урахуванням виправлення або невиправлення учасниками виявлених невідповідностей.

Таким чином, з огляду на наведені обставини, тендерна пропозиція переможця не відповідає кваліфікаційним критеріям, визначених підпункт 3.3 пункт 3 частини 1 Додатку 1 до ТД.

Також, на підтвердження інформації наведеній в довідці, переможцем надано Договори на виконання робіт від 22.04.2023 з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , в яких зазначено термін виконання робіт до 15.12.2023, 20.12.2023 та 20.12.2023 відповідно, чим не виконано вимоги ТД Замовника, оскільки встановлено, що строк виконання робіт з капітального ремонту зазначено Замовником до 31.12.2023.

Враховуючи зазначене, тендерна пропозиція Переможця не відповідає кваліфікаційним критеріям, визначених пунктом 3 частини 1 Додатку 1 до ТД.

Суд першої інстанції дійшов вірного висновку, щодо обгрунтованості оскаржуваного висновку в частині встановлених ним порушень позивачем вимог законодавства про проведення публічних закупівель.

Частиною 7 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що у висновку обов`язкового зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємці громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості мають зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або 4 унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552 затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок заповнення форми такого висновку.

Відповідно до пункту 3 розділу III Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акту, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Згідно з частиною 8 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Частиною 8 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено порядок дій замовника процедури закупівлі в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні державної закупівлі. Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунем виявлених порушень.

Тобто, виходячи із структури та змісту частини 8 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.

Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону України «Про публічні закупівлі» повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору неможливим.

Отже, у разі дотримання вимог Закону України «Про публічні закупівлі» відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 203 ЦКУ передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до частини 2 статті 16 ЦКУ одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу (частина 1 статті 215 ЦКУ).

Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому невідхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.

Аналогічна позиція викладена у численних постановах Верховного Суду, які в силу вимог статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є обов`язковими для врахування, зокрема: від 09 лютого 2023 року у справі № 520/6848/21, від 31 січня 2023 року у справі №260/2993/21, від 24 січня 2023 року у справі № 280/8475/20, від 23 березня 2023 року у справі № 400/4705/20.

У даному ж випадку відповідачем враховано висновки що застосування норм права, що викладені у наведених вище постановах Верховного Суду, а отже це свідчить про те, що відповідач конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що вказує на його чіткість та визначеність.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі від 17.07.2023 UA-2023-05-17-003859-а є правомірним та не підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Враховуючи наведене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, надав належну оцінку дослідженим доказам та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Святошинського дитячого будинку-інтернат - залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 03 жовтня 2024 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328, 329 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 09.07.2025.

Головуючий суддя: А.Ю. Кучма

Судді: В.О. Аліменко

Л.В. Бєлова