Справа № 620/18275/23
Суддя: Штульман Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2025-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Штульман І.В.

суддів: Кобаля М.І.,

Черпака Ю.К.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Східного офісу Держаудитслужби на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2024 року по справі за адміністративним позовом Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Чернігівській області до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку, -

ВСТАНОВИВ :

12 грудня 2024 року Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Чернігівській області (далі - позивач) звернулася в Чернігівський окружний адміністративний суд з адміністративним позовом до Східного офісу Держаудитслужби (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-09-01-008383-а.

Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2024 року, з урахуванням ухвали Чернігівського окружного адміністративного суду про виправлення описки від 21 листопада 2024 року, адміністративний позов Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Чернігівській області задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-09-01-008383-а від 29 листопада 2023 року. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Східного офісу Держаудитслужби на користь Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Чернігівській області судовий збір в розмірі 2684,00 грн.

Приймаючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що зазначення позивачем у розділі "Місце поставки товарів або місце виконання робіт чи надання послуг" в оголошенні про проведення відкритих торгів, у повідомленні про намір укласти договір про закупівлю та у звіті про результати проведення процедури закупівлі "Україна, Відповідно до документації" з одночасним фактичним зазначенням в назві закупівлі місця надання послуг не створюють для сторін договірного зобов`язання негативних юридичних наслідків.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, Східний офіс Держаудитслужби (далі - апелянт) подав апеляційну скаргу, посилаючись на порушення норм матеріального і процесуального права, просить скасувати рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2024 року і ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити. Апелянт вважає, що визначене у висновку за результатами здійсненого моніторингу зобов`язання спрямоване на попередження у подальшому можливого порушення, а для дотримання принципів пропорційності статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі - Закон №922-VIII) визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушення, зазначеного у висновку.

Представник позивача заперечує проти апеляційної скарги у повному обсязі, з підстав викладених у письмовому відзиві на апеляційну скаргу, і зазначає, що рішення суду першої інстанції прийнято у відповідності до вимог законодавства.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З огляду на викладене, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

За змістом частини першої статті 309 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

За приписами частини другої статті 309 Кодексу адміністративного судочинства України у виняткових випадках апеляційний суд за клопотанням сторони та з урахуванням особливостей розгляду справи може продовжити строк розгляду справи, але не більш як на п`ятнадцять днів, про що постановляє ухвалу.

Згідно з частиною четвертою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі.

Пунктом 1 статті 6, ратифікованої Законом України №475/97-ВР від 17 липня 1997 року, Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод закріплено право вирішення спірного питання упродовж розумного строку.

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду з метою забезпечення повного та всебічного розгляду справи, а також прийняття законного та обґрунтованого рішення з дотриманням процесуальних прав усіх учасників судового процесу, дійшла висновку про наявність підстав для продовження строку розгляду апеляційної скарги на розумний строк.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, колегія суддів дійшла до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2024 року - без змін, мотивуючи це слідуючим.

З матеріалів справи вбачається, і це правильно встановлено судом першої інстанції, що Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Чернігівській області була оголошена публічна закупівля, а саме: Лісозаготівельні послуги (Проведення робіт з видалення аварійних зелених насаджень, які не відповідають вимогам ДСТУ 3587:2022 та створюють загрозу для забезпечення безпеки дорожнього руху транспортних засобів на автомобільній дорозі загального користування державного значення Н-27 Чернігів - Мена - Сосниця - Грем`яч на км 70+100 км 112+000 (окремими ділянками), за рахунок експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування державного значення та штучних споруд на них у Чернігівській області) (арк.12-13).

Наказом Східного офісу Держаудитслужби "Про початок моніторингу закупівель" №213 від 07 листопада 2023 року дану закупівлю було включено до переліку процедур закупівель, щодо яких здійснюється моніторинг (арк.48-52).

За результатами моніторингу закупівлі UA-2023-09-01-008383-a Східним офісом Держаудитслужби складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 29 листопада 2023 року (арк.56-59), згідно якого встановлено наступне.

Відповідно до вимог пункту 26 Особливостей оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити інформацію, визначену частиною другою статті 21 Закону №922-VIII. Згідно з вимогами пункту 3 частини другої статті 21 Закону №922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити інформацію щодо кількості та місця поставки товарів, обсягу і місця виконання робіт чи надання послуг.

За результатами аналізу питання повноти відображення інформації в оголошенні про закупівлю відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель встановлено, що замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів у розділі "Місце поставки товарів або місце виконання робіт чи надання послуг" зазначено "Україна, Відповідно до документації".

Отже, Замовником в порушення вимог пункту 3 частини другої статті 21 Закону №922-VIII в оголошенні про проведення відкритих торгів не зазначено місце надання послуг.

За результатами аналізу питання повноти відображення інформації у повідомленні про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель встановлено наступне.

Згідно з пунктом 49 Особливостей рішення про намір укласти Договір про закупівлю приймається замовником відповідно до статті 33 Закону та цього пункту.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 33 Закону №922-VIII повідомлення про намір укласти договір про закупівлю повинно містити інформацію про кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг.

Замовником у повідомленні про намір укласти договір про закупівлю оприлюдненого в електронній системі закупівель 18 вересня 2023 року у розділі "Місце поставки товарів або місце виконання робіт чи надання послуг" зазначено "Україна, Відповідно до документації", чим порушено пункт 3 частини другої статті 33 Закону.

Відповідно до вимог абзацу третього пункту 10 Особливостей звіт про результати проведення закупівлі з використанням електронної системи закупівель оприлюднюється відповідно до вимог Закону №922-VIII з урахуванням цих особливостей (крім закупівель із застосуванням електронного каталогу).

3гідно з вимогами пункту 3 частини першої статті 19 Закону №922-VIII звіт про результати проведення закупівлі з використанням електронної системи закупівель повинен містити інформацію щодо кількості та місця поставки товарів або обсягу і місця виконання робіт чи надання послуг. За результатами аналізу питання повноти відображення інформації у звіті про результати проведення процедури закупівлі відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель встановлено, що Замовником торгів у розділі "Місце поставки товарів або місце виконання робіт чи надання послуг" зазначено "Україна, Відповідно до документацій".

Отже, Замовником в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 19 Закону у звіті про результати проведення процедури закупівлі не зазначено місце надання послуг.

Висновок про наявність або відсутність порушень законодавства: за результатами аналізу питання повноти відображення інформації в оголошенні про закупівлю відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель встановлено порушення вимог пункту 3 частини другої статті 21 Закону №922-VIII. За результатами аналізу питання повноти відображення інформації у повідомленні про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель встановлено порушення вимог пункту 3 частини другої статті 33 Закону №922-VIII. За результатами аналізу питання повноти відображення інформації у звіті про результати проведення процедури закупівлі відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель встановлено порушення вимог пункту 3 частини першої статті 19 Закону.

За результатами аналізу питання: визначення предмета закупівлі, обрання процедури закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, розміщення та оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону №922-VIII та Особливостям, розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення відповідно до вимог Закону №922-VIII та Особливостей, документів передбачених пунктом 4-1 постанови Кабінету Міністрів України «Про ефективне використання державних коштів» від 11 жовтня 2016 року №710 (далі - Постанова №710) порушень не встановлено.

Також, у висновку зазначено, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель та з огляду на відсутність механізму їх усунення, керуючись статтями 2, 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" та статтею 8 Закону №922-VIII Східний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Вважаючи оспорюваний висновок відповідача протиправним та таким, що підлягає скасуванню, Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Чернігівській області звернулася до суду з позовом за захистом своїх охоронюваних законом прав та інтересів.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України "Про публічні закупівлі" (далі - Закон).

Згідно статті 1 Закону №922-VIII електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України "Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах", що забезпечує проведення закупівель, створення, розміщення, оприлюднення, обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами (пункт 7); замовники - суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону; замовники - органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи (пункт 11); моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (пункт 14); Уповноважений орган - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель (пункт 36).

Частиною першою статті 5 Закону №922-VIII передбачено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону №922-VIII замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: 1) оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю: оголошення про проведення відкритих торгів - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж; оголошення про проведення конкурентного діалогу - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж; оголошення про проведення торгів з обмеженою участю - не пізніше ніж за 30 днів до кінцевої дати отримання документів, поданих на кваліфікаційний відбір; 2) оголошення про проведення спрощеної закупівлі та проект договору про закупівлю - не пізніше ніж за шість робочих днів до кінцевого строку подання пропозицій; 3) зміни до тендерної документації та роз`яснення до неї (у разі наявності) у машинозчитувальному форматі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення або надання роз`яснень. У хронологічному порядку відображаються зміни до тендерної документації та кінцевий строк подання тендерних пропозицій, який був визначений відповідно до кожної із змін до тендерної документації; 4) зміни до оголошення про проведення спрощеної закупівлі та/або вимог до предмета закупівлі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення; 5) оголошення з відомостями про укладену рамкову угоду (у разі здійснення закупівлі за рамковими угодами) - не пізніше ніж через сім днів з дня укладення рамкової угоди; 6) протокол кваліфікаційного відбору - протягом одного дня з дня його затвердження; 7) протокол розгляду тендерних пропозицій - протягом одного дня з дня його затвердження; 8) повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - протягом одного дня з дня прийняття рішення про визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 9) інформацію про відхилення тендерної пропозиції/пропозиції учасника - протягом одного дня з дня прийняття рішення про відхилення; 10) договір про закупівлю та всі додатки до нього - протягом трьох робочих днів з дня його укладення; 11) повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю та зміни до договору у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 41 цього Закону - протягом трьох робочих днів з дня внесення змін; 12) звіт про виконання договору про закупівлю - протягом 20 робочих днів з дня виконання сторонами договору про закупівлю або закінчення строку дії договору про закупівлю, за умови його виконання сторонами, або його розірвання; 13) звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель - протягом трьох робочих днів з дня укладення договору про закупівлю.

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель визначений статтею 8 Закону №922-VIII.

Відповідно до частин першої, другої статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону. Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі (частина третя статті 8 Закону).

Частини шоста, сьома статті 8 Закону №922-VIII передбачають, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання. У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю. Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення. Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Відповідно до частини першої статті 22 Закону №922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

В силу вимог пунктів 1, 2 частини другої статті 22 Закону №922-VIII у тендерній документації зазначаються, зокрема: інструкція з підготовки тендерних пропозицій; один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону.

Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації (частина третя статті 22 Закону №922-VIII).

Пунктом 3 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом №922-VIII, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178 (далі - Особливості в редакції, чинній на момент проведення закупівлі) встановлено, що замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.

Відповідно до пункту 26 Особливостей оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити інформацію, визначену частиною другою статті 21 Закону №922-VIII.

Згідно з вимогами пункту 3 частини другої статті 21 Закону №922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити інформацію щодо кількості та місця поставки товарів, обсягу і місця виконання робіт чи надання послуг.

Пунктом 27 Особливостей визначено, що у разі коли оприлюднення в електронній системі закупівель інформації про місцезнаходження замовника та/або місцезнаходження постачальника (виконавця робіт, надавача послуг), та/або місце поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг (оприлюднення якої передбачено Законом та/або цими особливостями) несе загрозу безпеці замовника та/або постачальника, така інформація може зазначатися як назва населеного пункту місцезнаходження замовника та/або місцезнаходження постачальника (виконавця робіт, надавача послуг), та/або назва населеного пункту, в який здійснюється доставка товару (в якому виконуються роботи чи надаються послуги).

Згідно з пунктом 46 Особливостей рішення про намір укласти договір про закупівлю приймається замовником відповідно до статті 33 Закону №922-VIII та цього пункту.

За приписами пункту 3 частини другої статті 33 Закону №922-VIII повідомлення про намір укласти договір про закупівлю повинно містити інформацію про кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг.

Відповідно до вимог абзацу третього пункту 10 Особливостей звіт про результати проведення закупівлі з використанням електронної системи закупівель оприлюднюється відповідно до вимог Закону з урахуванням цих особливостей (крім закупівель із застосуванням електронного каталогу).

Згідно з вимогами пункту 3 частини першої статті 19 Закону №922-VIII звіт про результати проведення закупівлі з використанням електронної системи закупівель повинен містити інформацію щодо кількості та місця поставки товарів або обсягу і місця виконання робіт чи надання послуг.

Відповідач зазначає, що позивачем в оголошенні про проведення відкритих торгів у розділі "Місце поставки товарів або місце виконання робіт чи надання послуг" зазначено "Україна, Відповідно до документації", чим порушено вимоги пункту 3 частини другої статті 21 Закону; у повідомленні про намір укласти договір про закупівлю від 19 вересня 2023 року у розділі "Місце поставки товарів або місце виконання робіт чи надання послуг" зазначено "Україна, Відповідно до документації", чим порушено пункт 3 частини другої статті 33 Закону №922-VIII; у звіті про результати проведення процедури закупівлі не зазначено місце поставки товарів, чим порушено пункт 3 частини першої статті 19 Закону №922-VIII.

Так, в оголошенні про проведення відкритих торгів, повідомленні про намір укласти договір про закупівлю, звіті про результати проведення процедури закупівлі міститься назва предмета закупівлі: Лісозаготівельні послуги (Проведення робіт з видалення аварійних зелених насаджень, які не відповідають вимогам ДСТУ 3587:2022 та створюють загрозу для забезпечення безпеки дорожнього руху транспортних засобів на автомобільній дорозі загального користування державного значення Н-27 Чернігів - Мена - Сосниця - Грем`яч на км 70+100 км 112+000 (окремими ділянками), за рахунок експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування державного значення та штучних споруд на них у Чернігівській області).

Також, у підпункті 4.3 Розділу І тендерної документації "місце, кількість, обсяг поставки товарів (надання послуг, виконання робіт)" позивачем розміщена наступна інформація: "14005, м. Чернігів, вул. Київська, 17, автомобільна дорога загального користування державного значення Н-27 Чернігів - Мена - Сосниця - Грем`яч на км 70+100 км 112+000 (окремими ділянками)".

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції дійшов висновку, що зазначення позивачем Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Чернігівській області у розділі "Місце поставки товарів або місце виконання робіт чи надання послуг" в оголошенні про проведення відкритих торгів, у повідомленні про намір укласти договір про закупівлю та у звіті про результати проведення процедури закупівлі "Україна, Відповідно до документації", з одночасним фактичним зазначенням в назві закупівлі місця надання послуг, не створюють для сторін договірного зобов`язання негативних юридичних наслідків, не спричиняють плутанину між безпосереднім місцем виконання робіт чи надання послуг, а тому висновок відповідача Східного офісу Держаудитслужби про наявність у діях позивача вищевказаних порушень є проявом надмірно формального, бюрократичного застосування правових норм й вчиненням дій, що мають юридичне значення, безвідносно врахування їх доцільності, виходячи з обставин конкретної справи.

Системний аналіз статті 8 Закону №922-VIII дає підстави для висновку, що порушенням, за яке замовника може бути притягнуто до відповідальності, є винне діяння такої особи. За відсутності вини відсутні підстави для застосування санкції, яке у даному разі виражається у складанні відповідного висновку за результатом моніторингу закупівлі та можливого притягнення замовника в подальшому до адміністративної відповідальності.

Надаючи оцінку висновку Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-09-01-008383-а в частині вимог контролюючого органу щодо усунення виявлених порушень, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду зазначає слідуюче.

Вимоги контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинні бути сформовані внаслідок реалізації контролюючим органом своєї компетенції (завдань і функцій відповідно до законодавства), містити чіткі, конкретні і зрозумілі приписи на адресу підконтрольного суб`єкта (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім.

При цьому законність письмової вимоги контролюючого органу безумовно передбачає її обґрунтованість, тобто наявність підстав для її скерування адресату.

В силу положень статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, обґрунтованість є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає перевірці адміністративним судом.

Згідно з пунктом 19 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Оскільки, оспорюваний висновок за результатами проведеного моніторингу публічних закупівель встановлює для позивача певні обов`язки, такий висновок є актом індивідуальної дії, що приймається Держаудитслужбою в межах наданих їй повноважень та на виконання покладених на неї завдань, тому має бути перевірений судом на відповідність пунктам 1, 3 частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Східний офіс Держаудитслужби у апеляційній скарзі відмічає, що ним чітко зазначено та зобов`язано, що потрібно було вжити Службі відновлення та розвитку інфраструктури у Чернігівській області для усунення порушень, які встановлені під час моніторінгу.

У пункті 3 оспорюваного висновку відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи, направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема, шляхом забезпечення притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення (арк.11 (зворотній бік)).

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає правильним висновки суду першої інстанції про те, що відповідач сам вказує на відсутність механізму усунення виявлених порушень і в той же час зобов`язує притягнути до відповідальності винних осіб (пункт 3 оспорюваного висновку). При цьому, відповідач не конкретизує до якого виду відповідальності та ким саме має бути реалізовано таку вказівку.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що відповідач наділений повноваженнями щодо притягнення винних осіб до відповідальності, зокрема за статтею 164-14 Кодексу України про адміністративне правопорушення, яка передбачає відповідальність за складення тендерної документації не у відповідності із вимогами закону.

Крім того, зазначивши у висновку про необхідність вжити заходів щодо недопущення у подальшому виявлених порушень, відповідач не конкретизував, яких саме заходів повинен вжити позивач для усунення виявлених порушень, а також не зазначив чітких вимог та/або рекомендацій щодо способу усунення виявлених під час моніторингу порушень.

Отже, зміст оспорюваного висновку фактично зводиться до спонукання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених відповідачем порушень, тоді як можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити підконтрольній установі для усунення порушень.

При цьому, можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.

Визначення відповідачем зобов`язання «здійснити заходи направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому» не відповідає вимогам закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії, оскільки зобов`язальний характер вимог щодо усунення правопорушення вказує на встановлення цього порушення і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, чого в даному випадку відповідачем зроблено не було.

Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень.

Спонукання Замовника самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення Замовником чинного законодавства.

Зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постановах від 21 січня 2021 року у справі №400/4458/19, від 12 серпня 2021 року справі №420/2785/19, від 30 листопада 2021 року №420/5590/19, від 04 травня 2023 року у справі №160/5890/22.

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що в оспорюваному висновку чітко не визначено позивачу Службі відновлення та розвитку інфраструктури у Чернігівській області конкретний захід, який має бути направлений на недопущення встановленого порушення у подальшому, а тому висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-09-01-008383-а, що є предметом оскарження, не відповідає критерію обґрунтованості, складений без урахування усіх обставин, що мають значення, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Таким чином, суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені відповідачем в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Судовою колегією враховується, що згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Східного офісу Держаудитслужби - залишити без задоволення.

Рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2024 року у справі №620/18275/23 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І.В. Штульман

Судді: М.І. Кобаль

Ю.К. Черпак