Справа № 640/8613/20
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2025-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

10 липня 2025 року Справа № 640/8613/20
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №640/8613/20 за позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у м.Києві (, вул. Шолуденка 33/19, м.Київ, 46001) про визнання протиправними та скасування індивідуальних актів, постановив ухвалу.

16.04.2020 вх.№640/8613/20 представник позивача - адвокат Мартинов Кирило Віталійович (ордер серії АА №1022371 - договір про правничу допомогу від 19.03.2020 діє до 31.12.2021) у позовній заяві просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у м.Києві від 03.03.2020 № форми Р за порушення п.177.2, 177.4 ст.177 Податкового кодексу України - сума грошового зобов`язання за платежем ПДФО 11010500 за результатами річного декларування 493871.01 (зобов`язання +395096.81, штраф 98774.20) грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у м.Києві від 03.03.2020 № форми В4 за порушення п.198.5, п.198.6 ст.198, п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України - сума 22547.50 грн завищення від`ємного значення ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду за декларацією 12.2018;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у м.Києві від 03.03.2020 № форми Р за порушення пп.1.2, пп.1.3 п.16 прим.1 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України грошового зобов`язання (військовий збір за результатами річного декларування 11011001) у сумі 41155.92 (зобов`язання +32924.74, штраф+8231.18) грн;

- визнати протиправним та скасувати рішення про застосування штрафних санкцій від 30.01.2020 № у сумі 40233.55 грн за порушення абз.3 ч.8 ст.9 Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування від 8 липня 2010 року № 2464-VI - донараховано 186207.56 грн ЄСВ;

- визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 13.11.2019 №Ф-098 у сумі 186207.56 грн.

21.04.2020 Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Шевченко Н.М. перевірив, що позивач оскаржує податкові повідомлення-рішення (ППР) на загальну суму 761 467,23 грн - заявлено вимоги майнового характеру, а також про скасування податкового повідомлення-рішення, яким визначено суму завищення від`ємного значення ПДВ, що є вимогою немайнового характеру. Позивачу необхідно надати докази сплати судового збору у сумі 9716,67 грн (761 467,23 грн * 1 % + 2102,00 грн) (ЄДРСР 88883082).

05.05.2020 Окружний адміністративний суд міста Києва (суддя Шевченко Н.М.) відкрив провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Законом України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду від 13.12.2022 № 2825-IX (далі Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідований, утворений Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві. Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом. На виконання вимог Закону України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ та визначає порядок передачі не розглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративних судових справ іншим окружним адміністративним судам України наказом ДСА України від 16.09.2024 №399 затверджений Порядок передачі судових справ, не розглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (ОАСК).

На виконання п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України № 2825-ІХ, Окружний адміністративний суд міста Києва скерував за належністю матеріали справи № 640/8613/20 до Київського окружного адміністративного суду (лист 06.02.2023 №03-19/10453/23 на 122 арк).

24.01.2025 Черкаський окружний адміністративний суд прийняв справу до провадження і залишив без руху. 18.02.2025 до суду повернутий конверт з процесуальними документами за закінченням терміну зберігання 492), після повторної відправки копії ухвали позивач конверт повернувся за закінченням терміну зберігання (ідентифікатор 575), станом на 10.07.2025 позивачем недоліки ухвли не усунуті.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду у постанові від 28.01.2021 у справі № 820/1400/17 зазначив: «до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками «за закінченням терміну зберігання», «адресат вибув», «адресат відсутній» і т. п., з врахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій». Схожу позицію висловив Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду, зокрема, у постанові від 31.03.2021 у справі № 640/2371/20 та постанові від 29.04.2021 у справі № 826/12038/17.

Суворе застосування адміністративними судами під час воєнного стану процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (висновки Верховного Суду у справі №500/1912/22 від 29.09.2022).

Відповідно до ч.1 ст.131 КАС України учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають електронного кабінету, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами від 29 червня 2023 року № 3200-IX для учасників судового процесу визначена обов`язкова реєстрація та використання електронних кабінетів у ЄСІТС (до 20 лютого 2024 року всі юридичні особи України мають зареєструватися в електронному суді).

Якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі. Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, позаяк отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у даному разі суду. Аналогічний правовий висновок знайшов своє змістовне відображення у численних постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.07.2022 у справі №908/3468/13, від 13.01.2020 у справі № 910/22873/17, від 14.08.2020 у справі № 904/2584/19, Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 тощо.

Верховний Суд у постанові від 13.03.2019 у справі №814/218/14 зазначив, що під зловживанням процесуальними правами варто розуміти форму умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних з наслідками, до яких вони можуть призвести; використанні наданих прав усупереч їхньому призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження; перешкоджанні діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ; необґрунтованому перевантаженні роботи суду.

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, що є протилежними тим, що переслідує позитивне право (постанова Верховного Суду від 23 листопада 2023 року у справі № 381/4598/21).

Верховний Суд у справі №440/7433/21 зазначив, що у частині другій статті 45 КАС України наведений перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, який, однак, не є вичерпним, оскільки суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.

Верховний Суд у справі № 820/1864/17: ЄДРСР 77025721 висновує: добросовісний платник податків зобов`язаний забезпечити отримання ним кореспонденції за адресою місцезнаходження, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців.

Суд доходить висновку про зловживання позивачем процесуальними правами (через ігнорування вимог ухвали, ненадання актуальної інформації про повноваження адвоката, неусунення недоліків позовної заяви) і невиконанням ч.5 ст.44 КАС України.

Про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена.

Керуючись статтями 2, 5-16, 19, 45, 240, 243, 248, 256, 293-297 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Визнати зловживанням процесуальними правами позивачем як ініціатором адміністративного позову через не забезпечення отримання кореспонденції і неповідомлення суду учасником процесу про позицію щодо усунення недоліків.

Позовну заяву фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м.Києві про визнання протиправними та скасування індивідуальних актів залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання відповідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України і може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС відповідно до підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням рішення ВРП від 17.08.2021 1845/О/15-21 Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи протягом п`ятнадцяти днів з дня складення.

Копію ухвали направити сторонам справи.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА