Справа № 640/33354/21
Суддя: Троянова О.В.
Дата ухвалення: 2025-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 липня 2025 року Справа№640/33354/21

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Троянової О.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (в письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом «БЕСТ СІТІ КОМ» до Головного управління ДПС у Київській області як відокремленого підрозділу ДПС України, Державної податкової служби про визнання протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Київській області, Державної податкової служби про визнання протиправними та скасування рішення комісії Головного управління ДПС у Київській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №3181048/39546324 від 30.09.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної №4 від 15.09.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних; зобов`язання відповідача 2 зареєструвати податкову накладну №4 від 15.09.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних, датою її отримання, а саме 27.09.2021.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 листопада 2021 року позовну заяву відкрито провадження у адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов відзив на позовну заяву від Головного управління ДПС у Київській області як відокремленого підрозділу ДПС України як правонаступника відповідача 1 та додаткові пояснення від позивача.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 06 травня 2025 року суд прийняв до провадження адміністративну справу та призначив розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи. Замінено Головне управління ДПС у Київській області на його правонаступника Головне управління ДПС у Київській області як відокремлений підрозділ ДПС України. Залишено без задоволення клопотання відповідача 1 про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін.

За правилами частини 1 статті 258 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Сторони про відкриття провадження у справі були повідомлені судом належним чином за допомогою програмного забезпечення «Електронний суд».

В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначив, що ним було направлено на реєстрацію податкову накладну №4 від 15.09.2021 за фактом здійснення господарських операцій з ТОВ «ТРАНСБУД-ТБК», проте її реєстрацію було зупинено. Зазначив, що на підтвердження реальності господарської операції по зупиненій податковій накладній надав податковому органу копії усіх необхідних документів, які підтверджують реальність здійснення господарської операції щодо податкових накладних, реєстрацію яких було зупинено, проте комісією відповідача 1 прийнято спірне рішення віл 30.09.2021 року №3181048/39546324 про відмову в реєстрації податкової накладної № 4 від 15.09.2021 року. Зазначив, що оскаржив в адміністративному порядку до ДПС України спірне рішення, проте скаргу залишено без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін. Рішення Комісії відповідача 1, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, №3181048/39546324 від 30.09.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної №4 від 15.09.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних, вважає протиправним, просив задовольнити позов.

Відповідачем 1 через канцелярію суду у встановлені судом строки, надано відзив на позовну заяву, відповідно до якого останній просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Зазначив, що при розгляді документів, наданих позивачем на підтвердження реальності здійснення господарської операції, Комісією було встановлено, що наданими документами неможливо підтвердити реальність проведення господарської операції, відображеної в спірній податковій накладній. Зазначив, що відповідно до розділу 3 Вартість оренди та порядок розрахунків Договору оренди автомобіля №010821-2 від 01.08.2021 року відсутній Акт виконаних робіт, а також відсутній договір поставки від 04.08.2021 №2 861/355337 з контрагентом постачальником ТОВ «АГСОЛКО Україна» (посилання наявне у видатковій накладній №3888/355337 від 20 серпня 2021 р). Податкову накладну ТОВ «БЕСТ СІТІ КОМ» (39546324) №4 від 15.09.2021 з номенклатурою послуги «Авансовий платіж за оренду техніки» зупинено відповідно до п.201.16 ст.201, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Окрім того, вважає позовні вимоги про зобов`язання зареєструвати податкову накладну дискреційними повноваження ДПС України.

Відповідач 2 не скористався правом на подання відзиву на позовну заяву. Враховуючи положення ч. 6 ст. 162 КАС України суд дійшов висновку про розгляд справи за наявними матеріалами у справі.

Суд, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ» (), зареєстроване як юридична особа 12.12.2014 року, перебуває на обліку як платник податків у Головному управлінні ДПС у м. Києві, ДПІ у Святошинському районі, до видів діяльності віднесено, зокрема, 77.39 Надання в оренду інших машин, устатковання та товарів, н.в.і.у. (основний).

Відповідач 1 - Головне управління ДПС у Київській області (код ЄДРПОУ ВП 44096797) та відповідач 2 - Державна податкова служба України () є суб`єктами владних повноважень, на яких чинним законодавством покладені владні управлінські функції стосовно контролю у сфері податкових взаємовідносин.

01.08.2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ» (орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ТРАНСБУД-ТБК» (орендар) укладено Договір оренди автомобіля №010821-3 (далі Договір).

Відповідно до п. 1 Договору орендодавець зобов`язується надати в оренду спецтехніку, а саме самоскид SINOTRUCK HOWO C7H, реєстраційний номер НОМЕР_1 , а орендар зобов`язується сплатити орендну плату.

Згідно п. 3.1, 3.4 Договору оренда сплачується орендарем на умовах післяоплати один раз на місяць, в безготівковій формі на розрахунковий рахунок орендодавця згідно рахунку-фактури. На підтвердження факту оренди механізмів, сторони укладають в останній робочий день звітного місяця акт виконаних робіт.

При цьому, 04.08.2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «АГСОЛКО УКРАЇНА» (продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ» (покупець) укладено договір №2861/355337 (далі Договір 2), відповідно до п. 1.1 якого продавець поставляє, а покупець приймає та зобов`язується оплатити техніку, а саме: самоскид комерційна назва SITRAK C7Н 8x4 23 м.куб.; марка: SINOTRUCK в кількості 2 од. (товар).

Згідно п. 2.2 Договору 2 гривневий еквівалент вартості товару з ПДВ складає 5 498 440,00 грн, в т.ч. ПДВ 916 406,67 грн.

20 серпня 2021 року ТОВ «АГСОЛКО УКРАЇНА» за Договором 2 поставив позивачу самоскид SITRAK C7Н, марка: SINOTRUCK, що підтверджується видатковою накладною №3888/355337 від 20 серпня 2021 року та актом прийому-передачі товарів від 20 серпня 2021 року.

29 вересня 2021 року на виконання Договору 2 позивачем сплачено ТОВ «АГСОЛКО УКРАЇНА» оплату за транспортні засоби за договором №2861/355337 платіжними дорученнями №1 на суму 1 703 150 грн, №2 на суму 1 396 850 грн, №3 на суму 1 405 250 грн, №4 на суму 862 900 грн.

20 серпня 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ» та Товариством з обмеженою відповідальністю «ТРАНСБУД-ТБК» складено акт приймання-передачі до Договору оренди транспортного засобу №010821-2/2021 від 01.08.2021 року, відповідно до п. 1 якого орендодавець належним чином передав, а орендар прийняв транспортний засіб Самоскид вантажний марки SINOTRUCK модель HOWO C7H.

15 вересня 2021 року позивач виставив Товариству з обмеженою відповідальністю «ТРАНСБУД-ТБК» рахунок-фактуру №СФ-0000011 за оренду самоскиду у розмірі 262248,96 грн, в т.ч. ПДВ 43708,16 грн.

30 вересня 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ» та Товариством з обмеженою відповідальністю «ТРАНСБУД-ТБК» складено акт здачі-прийняття робіт (надання послуг) по рахунку №СФ-0000011 від 15.09.2021.

Відповідно до платіжного доручення №420 від 15 вересня 2021 року Товариством з обмеженою відповідальністю «ТРАНСБУД-ТБК» сплачено позивачу 87416,32 грн за надані послуги за оренду техніки згідно договору №010821-3 від 01.08.2021.

15.09.2021 року позивачем складено податкову накладну №4 за вказаною операцією на суму 87416,32 грн, в т.ч. ПДВ 14 569,39 грн.

За результатами обробки податкової накладної №4, автоматизованою системою «Єдине вікно подання електронних документів» ДПС України 27.09.2021 року позивачу надіслано квитанцію про зупинення її реєстрації відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України. Визначено, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 49.41 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає вимогам п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

30.09.2021 року позивач на підтвердження реальності правочину з ТОВ «ТРАНСБУД-ТБК» подав до податкового органу повідомлення про подання документів про підтвердження реальності здійснення операцій по спірній податковій накладній, до якого додано таблицю даних платника податків податку на додану вартість та копії договору оренди №010821-3 від 01.08.2021 року, акту приймання-передачі до Договору оренди транспортного засобу №010821-2/2021 від 20.08.2021, договору №2861/355337 від 04.08.2021 року з актом приймання-передачі від 20.08.2021, видаткової накладної №3888/355337 від 20.08.2021, платіжних доручень від 29.09.2021 №1, 2, 3, 4, рахунку-фактури №СФ-0000011 від 15.09.2021, платіжного доручення №420 від 15.09.2021, копію рішення №1 учасника ТОВ «БЕСТ СІТІ КОМ» від 20.08.2021 про зміну видів економічної діяльності.

Зазначене не є спірною обставиною між сторонами та доказів протилежного відповідачами до суду не надано.

Рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 30.09.2021 року №3181048/39546324 відмовлено у реєстрації податкової накладної № 4 від 15.09.2021 року у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів, а саме первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання та транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності типових форм та галузевої специфіки, накладних.

05.10.2021 року позивачем подано скаргу до ДПС України на рішення від 30.09.2021 року №3181048/39546324 про відмову в реєстрації податкової накладної №4.

Рішенням комісії ДПС з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в ЄРПН від 11.10.2021 року №46476/39546324/2 скарга позивача залишена без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних - без змін. Підставою відмови в задоволенні скарги визначено ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання, товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Не погоджуючись зі спірним рішенням Комісії ГУ ДПС у Київській області від 30.09.2021 року №3181048/39546324 про відмову в реєстрації податкової накладної від 15.09.2021 року №4, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з наступного.

Податковий кодекс України (далі - ПК України, в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин) є спеціальним законом з питань оподаткування та установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.

Відповідно до п. 187.1 ст. 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», незалежно від дати накладення електронного підпису.

Згідно з п. 201.1 ст. 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Підпунктом 201.16.1 п. 201.16 ст.201 ПК України встановлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної/розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу.

На виконання цієї норми постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних.

Пунктом 12 вказаного Порядку передбачено здійснення в автоматичному режимі розшифрування та проведення перевірки поданих податкових накладних, серед іншого, на відповідність критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до п. 201.16 ст. 201 Кодексу.

За результатами перевірок, визначених п.12 наведеного Порядку, податковим органом формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція надсилається платнику податку в автоматичному режимі (в електронному вигляді у текстовому форматі) протягом операційного дня і є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Положення пп.201.16.1 п. 201.16 ст.201 Податкового кодексу України визначають, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної зазначаються: порядковий номер та дата складення податкової накладної; визначення критерію(їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної; пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. №1165 (далі Порядок №1165), пунктом 3 якого визначений перелік ознак за якими податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі ознаки безумовної реєстрації).

Пунктом 10 Порядку № 1165 передбачено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Згідно пункту 11 Порядку № 1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Критерії ризиковості платника податку на додану вартість затверджені Додатком № 1 до Порядку № 1165.

За приписами пункту 12 Порядку № 1165 платник податку має право подати до ДПС таблицю даних платника податку за встановленою формою (додаток 5).

У відповідності з пунктами 13-17 Порядку № 1165 у таблиці даних платника податку зазначаються: види економічної діяльності відповідно до КВЕД; коди товарів згідно з УКТЗЕД, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України; коди послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.

Таблиця даних платника податку подається з поясненням, в якому зазначається вид діяльності, з посиланням на податкову та іншу звітність платника податку.

Таблиця даних платника податку з поясненнями розглядається комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів після її отримання.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про врахування або неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу (додаток 6).

У рішенні про неврахування таблиці даних платника податку в обов`язковому порядку зазначається причина такого неврахування.

Додаток 3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної наведено перелік Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Пункт 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій - відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Відповідно до абзацу другого пункту 25, абзацу першого пункту 26 Порядку № 1165 Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджено наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 грудня 2019 року за № 1245/34216 (далі - Порядок № 520), згідно пункту 2 якого прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу (пункт 3 Порядку № 520).

Відповідно до пункту 4 Порядку №520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

У пункті 5 Порядку №520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, який може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Абзацом першим пункту 6 Порядку №520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку (пункт 7 Порядку № 520).

Згідно з пунктами 9 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

У відповідності до вимог пункту 11 Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Обов`язок надання документів платником податків кореспондує із правом контролюючого органу на витребування в платника податків певних документів у передбачених законом випадках. Втім, контролюючий орган під час витребування від платника податків документів, має визначити їх перелік, платник податку має чітко розуміти що саме від нього вимагає орган владних повноважень та мати можливість передбачати наслідки своєї поведінки в залежності від виконання чи невиконання вимоги контролюючого органу. Вживання податковим органом загального посилання на пункт Критеріїв оцінки призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, а не довільно, на власний розсуд. Відсутність чіткої вимоги податкового органу до платника податків стосовно надання певного документу виключає можливість визнання правомірним застосування до такого платника негативних наслідків через невиконання такої вимоги.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, що надані позивачем до податкового органу після зупинення реєстрації податкових накладних документів, розкривають зміст господарської операції, є належними та достатніми для реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Так, Верховний Суд неодноразово висловлював позицію, що чинними нормативно-правовими актами визначено вичерпний перелік підстав, які можуть слугувати підставою для прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, контролюючим органом не сформовано конкретних вимог щодо необхідності подання вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкових накладних, не зазначено яких саме документів не надано та яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних.

Судом раніше встановлено, що у відповідності до вимог пункту 3 Порядку №1165 первинно податкова накладна перевіряється на відповідність ознакам безумовної реєстрації податкової накладної. Зокрема, однією із таких ознак є відображення у ПН операції з товаром за кодом згідно з УКТЗЕД та/або послугою за кодом згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, які зазначені у таблиці даних платника податку, врахованій контролюючим органом.

У свою чергу, якщо ПН відповідає хоча б одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у вказаному Порядку, реєстрація такої не зупиняється (п. 4 Порядку №1165).

Квитанція про зупинення спірної у справі ПН свідчить, що підставою для зупинення стало те, що код УКТЗЕД/ДКПП товару/послугу 49.41, відсутній у таблиці даних платника ПДВ, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Зі змісту документів, які були надані відповідачу в підтвердження реальності господарської операції, вбачається, що спірна податкова накладна була виписана після здійснення контрагентом позивача щомісячної оплати за оренду транспортного засобу відповідно до умов Договору.

Отже, матеріалами справи підтверджено надання позивачем на вимогу податкового органу відповідних копій документів, які підтверджують та розкривають суть господарської операції, на виконання якої і складено спірну податкову накладну.

Крім того, суд звертає увагу, що посилання відповідача у квитанції на відсутність коду УКТЗЕД/ДКПП товар/послуг 49.41 у таблиці платника податку та на те, що обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбаного товару/послуги та обсягу його постачання, є необґрунтованими, оскільки відповідно до п. 12 Порядку №1165, подання такої таблиці є правом платника податків, а не обов`язком.

При цьому, контролюючим органом не сформовано конкретних вимог щодо необхідності подання вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної, не конкретизовано і не зазначено яких саме документів не надано та яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних.

Отже, оскаржувані рішення податкового органу не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості індивідуального акта, та породжують їх неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Індивідуальний акт, виданий суб`єктом владних повноважень є документом, прийнятим з метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому він адресований.

Загальною рисою, яка відрізняє індивідуальні акти є їх виражений правозастосовний характер.

Головною рисою таких актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акта нормам чинного законодавства.

При цьому, можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків.

Таким чином, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічне правозастосування викладене у постановах Верховного Суду від 16 квітня 2019 року у справі №826/10649/17, від 28 жовтня 2019 у справі №640/983/19 та від 15 лютого 2023 року у справі № 2240/3117/18.

Крім того, здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Недотримання податковим органом вимог законодавства на етапі зупинення реєстрації податкової накладної щодо оформлення квитанції прямо вказує на те, що рішення, яке прийнято на наступному етапі, тобто рішення Комісії про відмову у реєстрації податкової накладної, теж не є законним.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 10 квітня 2020 року у справі №819/330/18.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку що оскаржуване рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області № 3181048/39546324 від 30.09.2021 про відмову у реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної ТОВ «БЕСТ СІТІ КОМ» № 4 від 15.09.2021 не відповідає критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, та, відповідно, з метою захисту порушених прав позивача підлягає скасуванню.

Оскільки судом встановлено протиправність рішення комісії відповідача 1 щодо відмови у реєстрації спірної податкової накладної, то, відповідно, вимога позивача про зобов`язання ДПС України зареєструвати цю податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання до ДПС України, є також обґрунтованою.

При цьому, суд відхиляє твердження відповідача 1, що зобов`язання зареєструвати в ЄРПН податкових накладних є втручанням у дискреційні повноваження відповідача 2, оскільки в даному випадку обрана судом форма захисту порушених прав платника є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з нормами частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до положень статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до вимог частин першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Нормами частини другої зазначеної статті встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд, відповідно до положень частини п`ятої статті 77 КАС України, вирішує справу на підставі наявних доказів.

Відповідно до пункту 10 частини 2 статті 245 КАС України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

За наслідками судового розгляду, з метою ефективного захисту прав позивача суд дійшов висновку задовольнити позовні вимоги.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При цьому, позивачем заявлено одна позовна вимога немайнового характеру, а отже ставка судового збору за подання даного позову становить 2270 грн.

Відповідно до платіжного доручення № 142 від 12.11.2021 року позивачем сплачено судовий збір за подання даного позову у розмірі 4540 грн.

Таким чином, судовий збір у розмірі 2270 грн підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача 1, яким прийнято спірні рішення.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до пункту 1 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 2-15, 19-21, 72-79, 90, 94, 122, 123, 132, 159-161, 164, 192-194, 224-228, 241-247, 255, 253-262, 293-295 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов «БЕСТ СІТІ КОМ» до Головного управління ДПС у Київській області як відокремленого підрозділу ДПС України, Державної податкової служби про визнання протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному державному реєстрі податкових накладних №3181048/39546324 від 30.09.2021 про відмову у реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної ТОВ «БЕСТ СІТІ КОМ» № 4 від 15.09.2021 року.

Зобов`язати Державну податкову службу України (, юридична адреса: 04053, м. Київ, Львівська площа, буд. 8) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 4 від 15.09.2021 року, складену Товариством з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ» (адреса: 03179, м. Київ, пр-т Перемоги, 131, ), датою її фактичного подання.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області як відокремленого підрозділу ДПС України (адреса місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Народного ополчення, 5-А, код ЄДРПОУ ВП 44096797) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕСТ СІТІ КОМ» (адреса: 03179, м. Київ, пр-т Перемоги, 131, ) судовий збір у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень.

Рішення прийнято, складено та підписано в повному обсязі 07 липня 2025 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя О.В. Троянова