Справа № 640/5265/22
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2025-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 липня 2025 року Справа № 640/5265/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Калугіної Н.Є., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Державного підприємства "Фінансування інфраструктурних проектів" до Державної аудиторської служби України, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - ТОВ "СПЕЦДОРМОНТАЖ" про визнання протиправним та скасування висновку, -
Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати висновок Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі опублікований 03.02.2022 за унікальним номером та датою який розміщений на веб-порталі Уповноваженого органу UA-2021-08-20-010499-а від 20.08.2021.
В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначив, що вважає висновок відповідача протиправним, оскільки моніторинг закупівлі проведений після виконання сторонами умов укладеного договору та закінчення його дії, що суперечить абз.2 ч.1 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі».
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.02.2022 відкрито провадження в адміністративній справі.
Відповідачем наданий відзив на позов, згідно змісту якого, відповідач позов не визначає, заперечує проти його задоволення. Зокрема, відповідач зазначає, що під час проведення закупівлі, позивачем порушені норми пункту 22 статті 1 Закону №922 та вимог пункту 3 розділу 1 Порядку №708, в частині визначення предмета закупівлі за показником другої цифри основного словника. До того ж, позивач, як замовник закупівлі, в порушення абзацу 2 пункту 2 частини 1 ст. 31 Закону №922, не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «Спецдормонтаж», як таку що не відповідає тендерній документації.
Законом України від 13.12.2022 № 2825-ІХ "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (далі Закон № 2825-ІХ) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.
Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 2825-1X установлено, що з дня набрання чинності цим Законом, Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя. Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ, але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України.
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 152 та частини п`ятої статті 153 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", Закону України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України №2825 "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", з метою відновлення належного доступу громадян та юридичних осіб до правосуддя у публічно-правових спорах, наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 року №399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі - Порядок № 399).
На виконання положень п. 2 розділу II Прикінцевих та перехідних положень Закону України №2825 Окружним адміністративним судом міста Києва скеровано за належністю матеріали адміністративної справи № 640/5265/22.
11.02.2025 року на адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшли матеріали адміністративної справи № 640/5265/22.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.02.2025, справу №640/5265/22 передано на розгляд судді Калугіній Н.Є.
Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 29 КАС України суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо ліквідовано або з визначених законом підстав припинено роботу адміністративного суду, який розглядав справу.
У разі ліквідації або припинення роботи адміністративного суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішення про припинення роботи адміністративного суду, а якщо такий суд не визначено до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено (ч. 3 ст. 29 КАС України).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.02.2025 прийнято до провадження справу №640/5265/22, повідомлено сторін, що розгляд справи відбудеться без повідомлення (виклику) учасників справи у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду. Запропоновано сторонам подати до суду заяви, клопотання та пояснення на підтвердження своєї актуальної позиції у цій справі.
Також цією ухвалою клопотання Державної аудиторської служби України про поновлення строку на подання відзиву на позовну заяву задоволено, визнано поважними причини пропуску строку для подання відзиву на позовну заяву, поновлено Державній аудиторській службі України строк на подання відзиву на позовну заяву та прийнято його до розгляду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.05.2025 залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "СПЕЦДОРМОНТАЖ", витребувано від Товариства з обмеженою відповідальністю "СПЕЦДОРМОНТАЖ" у термін 5 днів з дня отримання цієї ухвали засвідчену належним чином копію договору №БДР-108/11/21 від 03.11.2021.
Від учасників процесу заяв, клопотань та пояснень на підтвердження своєї актуальної позиції у цій справі до суду не надходило. Третя особа витребуваних судом документів не надала.
Про участь у даній справі третя особа повідомлена шляхом направлення процесуальних документів на її адресу, за місцем її реєстрації. Однак, до суду повернулись не врученими поштові відправлення, із відміткою пошти : «за закінченням терміну зберігання».
Згідно Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку» від 05 березня 2009 року №270 (зі змінами та доповненнями), поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі неможливості їх вручення, у тому числі, у разі закінчення встановленого терміну зберігання.
Відповідно до ч. 8, 11 ст. 126 КАС України, вважається, що повістку вручено юридичній особі, якщо вона доставлена за адресою, внесеною до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, або за адресою, яка зазначена її представником, і це підтверджується підписом відповідної службової особи.
Розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.
До того ж, відповідно до п. 4 ч.6 ст. 251 КАС України, днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.
Отже судом здійснено всі необхідні заходи для належного повідомлення третьої особи про дату, час та місце розгляду справи.
Відповідно до ч.1 ст.257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Згідно з 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Зважаючи на наведене та відповідно до вимог ст.ст.257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини.
20.08.2021 позивачем оголошена закупівля послуги UA2021-08-20-010499-a (Поточний середній ремонт (влаштування) амортизаційних пристроїв (демпферні системи) на автомобільних дорогах загального користування державного значення М-01 Київ Чернігів Нові Яриловичі (на м. Гомель) на км 142+430, 142+795, 162+090, 162+345, 171+216, 171+530, 176+507, Р-56 Чернігів Пакуль КПП «Славутич» - Чорнобиль на км 8+090, Чернігівська область).
Наказом Державної аудиторської служби України від 11.01.2022 №2 призначено моніторинг процедури закупівлі, зокрема, UA2021-08-20-010499-a (Поточний середній ремонт (влаштування) амортизаційних пристроїв (демпферні системи) на автомобільних дорогах загального користування державного значення М-01 Київ Чернігів Нові Яриловичі (на м. Гомель) на км 142+430, 142+795, 162+090, 162+345, 171+216, 171+530, 176+507, Р-56 Чернігів Пакуль КПП «Славутич» - Чорнобиль на км 8+090, Чернігівська область).
Моніторинг проводився з 11.01.2022 по 31.01.2022.
За результатами моніторингу відповідачем складено висновок від 03.02.2022 за № UA-2020-08-06-002598-a.
Згідно вказаного висновку, предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі; відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю; відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон) та внесення змін до неї, розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору та своєчасності оприлюднення повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю, своєчасності надання інформації у випадках, передбачених Законом.
Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель державного підприємства «Фінансування інфраструктурних проектів» (далі - Замовник) на 2021 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, затверджену рішенням тендерного комітету Замовника, протокол від 20.08.2021 року №43 (зі змінами внесеними за рішенням тендерного комітету від 27.08.2021 протокол № 43-1, від 03.09.2021 протокол № 43-2 (далі - тендерна документація), звернення за роз`ясненнями до процедури від 30.08.2021, відповіді на запитання до процедури від 31.08.2021, протокол розгляду тендерних пропозицій, реєстр отриманих тендерних пропозицій, тендерну пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю «СПЕЦДОРМОНТАЖ» (далі ТОВ «СПЕЦДОРМОНТАЖ»), протокол розкриття тендерних пропозицій, повідомлення про намір укласти договір від 08.10.2021, протокол від 25.10.2021 № 43-5 засідання тендерного комітету Замовника щодо продовження строку для укладання договору про закупівлю з учасником (далі - протокол Nє 43-5), договір від 29.10.2021 № БДР-87/10/21 (далі - Договір), повідомлення про внесення змін до договору від 05.11.2021, додаткова угода від 04.11.2021 № 1 до договору, повідомлення про внесення змін до договору від 15.12.2021, додаткова угода від 13.12.2021 № 2 до договору, пояснення Замовника, надані на запит Держаудитслужби від 19.01.2022 та 21.01.2022 через електронну систему закупівель, звіт про виконання договору про закупівлю від 17.01.2022 року.
У висновку відповідачем вказано, що відповідно до частини 22 статті 1 Закону предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.
За результатами моніторингу уставлено, що Замовник у річному плані закупівель та оголошенні про проведення відкритих торгів визначив к од предмета закупівлі 45000000-7 - «Будівельні роботи та поточний ремонт» національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року №1749, за показником другої цифри основного словника, чим порушив вимоги пункту 3 розділу І Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства від 15.04.2020 № 708 (далі - Порядок Nє 708), де визначено що предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника.
Відповідно до пункту 3 технічних вимог до предмету закупівлі Додатку № 5 визначено надання учасником сканованої копії з оригіналу протоколу натурних випробувань конструкції амортизаційного пристрою відповідно до ДСТУ EN 1317-3:2019.
У висновку відповідач зазначив, що встановлений у вимогах тендерної документації Замовником стандарт ДСТУ EN 1317-3:2019 «Дорожні стримувальні системи. Частина 3. Класи експлуатаційних характеристик, критерії прийнятності ударних випробувань та методи випробування амортизаційних дорожніх пристроїв (EN 1317-3:2010, IDT)» затверджено наказом державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації сертифікації та якості» від 19.09.2019 № 286 «Про прийняття національних стандартів» з набрання чинності з 01 жовтня 2020 року.
Учасник торгів ТОВ «СПЕЦДОРМОНТАЖ» в тендерній пропозиції надав копію звіту випробування (протокол випробування) Науково-Дослідного Інституту Автодоріг Кореї, завірену ТОВ «Пасс+Ко ЮА», відповідно до якого 19 лютого 2014 року - 07 березня 2014 року на замовлення SHINDO INDUSTRY Co LTD здійснено випробування амортизаційного пристрою (демпферна система) за методом випробування EN 1317-1 (2010) та EN 1317-3(2010).
Водночас, учасник ТОВ «СПЕЦДОРМОНТАЖ» у тендерній документації надав паспорти на амортизаційні пристрої (демпферна система) (файли «Паспорт 100.pdf» та «Паспорт 110.pdf»), виробництва ТОВ «Пасс+Ко ЮА».
Слід відмітити, що відповідно до інформації розміщеній в єдиному державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТОВ «Пасс+Ко ЮА» створено 02 лютого 2017 року.
Таким чином, на думку відповідача, наданий учасником ТОВ «СПЕЦДОРМОНТАЖ» протокол випробувань стосується амортизаційних пристроїв (демпферних систем) вироблених SHINDO INDUSTRY Co LTD до березня 2014 року, немає жодного відношення до амортизаційних пристроїв (демпферних систем) вироблених ТОВ «Пасс+Ко ЮА» уже після лютого 2017 року.
Таким чином учасник ТОВ «СПЕЦДОРМОНТАЖ» у складі своєї тендерної пропозиції не надав протокол натурних випробувань конструкції амортизаційного пристрою виробництва ТОВ «ПАСС+КО ЮА» відповідно до ДСТУ EN 1317-3:2019, чим не дотримався вимог пункту 3 технічних вимог до предмету закупівлі Додатку № 5.
На порушення вимог абзацу другого пункту 2 частини першої статті 31 Закону Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі ТОВ «СПЕЦДОРМОНТАЖ» як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації та уклав з ним договір.
За інформацію опублікованою в електронній системі закупівель Замовник під час здійснення моніторингу цієї процедури закупівлі 17.01.2021 оприлюднив звіт про виконання договору про закупівлю.
За результатами аналізу питання визначення предмета закупівлі встановлено порушення вимог пункту 22 статті 1 Закону та вимоги пункту 3 розділу | Порядку № 708.
За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «СПЕЦДОРМОНТАЖ» установлено порушення вимог абзацу другого пункту 2 частини першої статті 31 Закону.
За результатами аналізу питання відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю; відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон) та внесення змін до неї, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору та своєчасності оприлюднення повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю, своєчасності надання інформації у випадках, передбачених Законом - порушень не встановлено.
Щодо зобов`язальної частини висновку, відповідач зазначив, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель та з огляду на відсутність механізму їх усунення, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов?язує здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п?яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Не погоджуючись з даним висновком, позивач оскаржив його до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель визначено статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі".
Моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися в тому числі інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Відповідно до частини сьомої статті 8 Закону № 922-VIII у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Частиною восьмою статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.
Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Відповідно до частини десятої статті 8 Закону № 922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Частиною одинадцятою статті 8 Закону № 922-VIII зазначено, що якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно із частиною сімнадцятою статті 8 Закону № 922-VIII обмін інформацією між органом державного фінансового контролю та замовником, встановлений цією статтею, здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель.
Форму висновку про результати моніторингу закупівлі визначено Порядком заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552 (далі - Порядок № 552).
У розділі ІІІ Порядку № 552 "Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку" зазначено, що у пункті 1 зазначаються: 1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі"; 2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі; 3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі.
У пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.
У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі. При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення. Отже, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель у висновку міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання.
Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 05.05.2021 у справі №160/4421/20.
Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
За своїм змістом висновок органу державного фінансового контролю є індивідуально-правовим актом, який повинен відповідати вимогам, встановленим статтею 2 КАС України. Можливість оскарження такого висновку в судовому порядку передбачена частиною 10 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» .
Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30.06.2020 у справі №320/733/19.
У якості підстав позову позивач вказує на проведення моніторингу закупівлі після закінчення строку дії укладеного з переможцем процедури закупівлі договору про закупівлю № БДР-87/10/21 від 29.10.2021.
Відповідно до п. 2.1 розділу 2 договору, договір набирає чинності моменту його підписання і діє до 31 грудня 2021 року та до повного виконання сторонами взятих на себе зобов`язань.
Як встановлено судом, 11 січня 2022 року на підставі наказу Держаудитслужби № 2 від 11.01.2022 відповідач розпочав проведення моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-08-20-010499-a. Моніторинг здійснювався з 11.01.2022 до 31.01.2022.
Та за результатами проведення вказаного моніторингу відповідачем складено висновок від 03 лютого 2022 року, відповідно до якого встановлено порушення вимог пункту 22 ст. 1 та абз. 2 п. 2 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі» №922-VIII від 25.12.2015.
Відповідно до абзацу 2 ч. 1 ст. 8 Закону №922 визначено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Частиною першою статті 631 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору.
Разом з цим, частиною першою статті 530 ЦК України встановлено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Пунктом 12 частини першої статті 10 та частиною дев`ятою статті 41 Закону № 922-VIII визначено, що замовник має обов`язок опублікувати в електронній системі закупівель звіт про виконання договору про закупівлю упродовж 20 робочих днів з дня:
закінчення строку дії договору про закупівлю, за умови його виконання сторонами, або;
виконання сторонами договору про закупівлю або;
розірвання договору про закупівлю.
Таким чином, належним підтвердженням виконання сторонами умов договору про закупівлю при закінчення строку його дії можна вважати опублікований замовником в електронній системі закупівель звіт про виконання цього договору. Відповідно, не опублікування звіту про виконання договору про закупівлю в електронній системі закупівель дає підстави уважати, що строк (термін) дії договору про закупівлю не закінчився.
З цього висновується, що при закінченні строку дії договору про закупівлю, який визначений в такому договорі, за відсутності в електронній системі закупівель звіту про виконання такого договору, орган державного фінансового контролю вправі провести моніторинг процедури закупівлі.
Згідно висновку Верховного Суду, що наведений у постанові від 29.11.2023 у справі № 200/5201/22: моніторинг може здійснюватися протягом усього періоду проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Тобто, орган державного фінансового контролю може проводити моніторинг процедури закупівлі лише в період дії договору про закупівлю.
Як встановлено судом, позивачем звіт про виконання договору оприлюднено 17.01.2022.
Враховуючи, що станом на 11.01.2022 (дата початку моніторингу), ще не був оприлюднений звіт про виконання договору, суд не знайшов підстав вважати, що відповідачем порушено норми Закону №922 щодо проведення моніторингу з 11.01.2022 по 31.01.2022.
Щодо виявлених під час моніторингу порушень пункту 22 статті 1 Закону № 922 та вимог пункту 3 розділу І Порядку № 708.
Відповідно до пункту 22 статті 1 Закону № 922, предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.
Як зазначено відповідачем у висновку, замовник у річному плані закупівель та оголошенні про проведення відкритих торгів визначив код предмета закупівлі 45000000-7 «Будівельні роботи та поточний ремонт» національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року № 1749, за показником другої цифри основного словника, чим порушив вимоги пункту 3 розділу 1 Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства від 15.04.2020 № 708 (далі - Порядок № 708), де визначено що предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника.
Заперечуючи проти таких доводів відповідача та зазначаючи про правильність своїх дій при визначенні предмета закупівлі за 2-ю цифрою Єдиного закупівельного словника, позивач послався на пункт 3 розділу II наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України № 708 від 15 квітня 2020 «Про затвердження Порядку визначення предмета закупівлі», згідно якого (в редакції від 06.02.2021), згідно якого, під час здійснення закупівлі послуг з поточного ремонту предмет закупівлі визначається за кожним окремим будинком, будівлею, спорудою, лінійним об`єктом інженерно-транспортної інфраструктури згідно з термінологією державних будівельних норм ДБН А.2.2- 3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 04 червня 2014 року № 163, та/або галузевих будівельник норм ГБН Г.1-218-182:2011 «Ремонт автомобільних доріг загального користування. Види ремонтів та переліки робіт», затверджених наказом Державної служби автомобільних доріг України від 23 серпня 2011 року № 301.
Тим самим, позивач зазначив, що при визначенні предмета закупівлі поточний середній ремонт (влаштування) амортизаційних пристроїв (демпферні системи) на автомобільній дорозі керувався галузевими будівельними нормами ГБН Г.1-218 182:2011 «Ремонт автомобільних доріг загального користування. Види ремонтів та переліки робіт», затверджених наказом Державної служби автомобільних доріг України від 23 серпня 2011 року № 301.
Однак, суд не погоджується з такими висновками позивача та зазначає, що згідно Єдиного закупівельного словника, під кодом 45230000-8 визначено: «Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь».
Враховуючи, що замовлена позивачем закупівля щодо поточного середнього ремонту амортизаційних пристроїв (демферних систем) буде відбуватися в рамках будівництва, ремонта або експлуатації автомобільних доріг, то правильним та таким, що буде узгоджуватись із пунктом 3 розділу 1 Порядку визначення предмета закупівлі, буде визначення предмета закупівлі за 4 цифрою Єдиного закупівельного словника.
Отже, суд погоджується із доводами відповідача в цій частині виявлених порушень.
Щодо виявленого під час моніторингу порушення абзацу другого пункту 2 частини першої статті 31 Закону № 922.
Відповідно до абзацу другого пункту 2 частини першої статті 31 Закону № 922 визначено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель, у разі якщо тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.
Тендерна документація документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель (пункт 31 частини першої статті 1 Закону № 922).
Тендерна пропозиція пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації (пункт 31 частини першої статті 1 Закону № 922).
При цьому, замовник на стадії розроблення та затвердження тендерної документації не обмежений у своєму праві стосовно зазначення у тендерній документації усіх необхідних на його погляд умов, що дадуть змогу максимально ефективно оцінити подані учасниками тендерні пропозиції щодо їх відповідності предмету закупівлі.
Пунктом 3 технічних вимог до предмету закупівлі додатка 5 тендерної документації визначено надання учасником сканованої копії з оригіналу протоколу натурних випробувань конструкції амортизаційного пристрою відповідно до ДСТУ EN 1317-3:2019.
При поставці амортизаційні системи повинні супроводжуватися паспортом на продукцію, протоколом натурних випробувань (згідно ДСТУ EN 1317-3:2019) та сертифікатом відповідності.
Встановлений у вимогах тендерної документації Замовником стандарт ДСТУ EN 1317-3:2019 «Дорожні стримувальні системи. Частина 3. Класи експлуатаційних характеристик, критерії прийнятності ударних випробувань та методи випробування амортизаційних дорожніх пристроїв (EN 1317-3:2010, IDT)» затверджено наказом державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації сертифікації та якості» від 19.09.2019 № 286 «Про прийняття національних стандартів» з набрання чинності з 01 жовтня 2020 року.
Переможець закупівлі ТОВ «СПЕЦДОРМОНТАЖ» надав в складі тендерної пропозиції не скановану копію з оригінала, як вимагалось умовами тендерної документації, а завірену ТОВ «Пасс+Ко ЮА» копію з копії протоколу випробувань № 2014-3-007-015, виданий Науково-дослідним Інститутом Автодоріг Кореї (файл «Протокол випробувань АНГЛ.pdf» та «Протокол випробувань_ПЕРЕКЛАД.pdf»). Відповідно до інформації, зазначеної у вказаних протоколах, замовником випробувань є SHINDOINDUSTRYCO.LTD. Дата проведення випробувань 19.02.2014 07.03.2014. Тип тесту та посилання на стандарт «Дорожні стримувальні системи. EN 1317-3:2010, EN 1317-1:2010», Європейський комітет із стандартизації.
Завантажений протокол натурних випробувань не відповідає ДСТУ EN 1317-3:2019 як того вимагалось умовами тендерної документації. Надання таких протоколів випробувань, проведених з 19.02.2014 по 07.03.2014, ніяким чином не може свідчити про здійснення випробувань конструкції амортизаційного пристрою відповідно до ДСТУ EN 1317-3:2019.
Учасник ТОВ «СПЕЦДОРМОНТАЖ» у тендерній пропозиції надав паспорти на амортизаційні пристрої (демпферна система) (файли «Паспорт 100.pdf» та «Паспорт 110.pdf»), виробництва ТОВ «Пасс+Ко ЮА».
Також переможець закупівлі завантажив лист-підтвердження від 25.07.2018, виданий SHINDO INDUSTRY CO.LTD про те, що ТОВ «ПАСС+КО ЮА» уповноважений на виробництво амортизаційних пристроїв.
Слід відмітити, що відповідно до інформації розміщеній в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТОВ «Пасс+Ко ЮА» створено 02 лютого 2017 року.
Отже, ТОВ «СПЕЦДОРМОНТАЖ» завантажив в складі тендерної пропозиції копію з копії (всупереч вимозі сканованої копії з оригіналу) протоколу натурних випробувань, який відповідає EN 1317-3:2010, EN 1317-1:2010 (всупереч вимозі відповідності ДСТУ EN 1317-3:2019) датований на три роки раніше дати створення вказаного в тендерній пропозиції виробника демпферних систем.
Таким чином, завантажений протокол натурних випробувань стосується амортизаційних пристроїв (демпферних систем) вироблених SHINDO INDUSTRY Co LTD до березня 2014 року та не має жодного відношення до амортизаційних пристроїв (демпферних систем) вироблених ТОВ «Пасс+Ко ЮА» вже після лютого 2017 року, що запропонована переможцем закупівлі до постачання.
Тому, учасник ТОВ «СПЕЦДОРМОНТАЖ» у складі своєї тендерної пропозиції не надав протокол натурних випробувань конструкції амортизаційного пристрою виробництва ТОВ «ПАСС+КО ЮА» відповідно до ДСТУ EN 1317-3:2019, чим не дотримався вимог пункту 3 технічних вимог до предмету закупівлі додатка 5 тендерної документації.
Суд вважає, що в порушення вимог абзацу другого пункту 2 частини першої статті 31 Закону № 922, замовник безпідставно не відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі ТОВ «СПЕЦДОРМОНТАЖ» як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.
Щодо зобов`язальної частини висновку.
Відповідач, з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, висунув зобов`язання здійснити заходи, направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Суд враховує, що з огляду на положення Закону України "Про публічні закупівлі", у висновку обов`язково зазначаються, зокрема, опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Чинним законодавством, яке регулює діяльність органів державного фінансового контролю, не визначено яке саме зобов`язання має міститись у висновках про результати проведення моніторингу процедур закупівель.
Визначений відповідачем спосіб усунення порушення не суперечить приписам статті 8 Закону №922, а саме: оскаржена вимога містила не лише визначення про зобов`язання вчинення дій щодо недопущення порушень у подальшому та запропоновано можливий шлях усунення порушень, а саме: дії, які повинен вчинити замовник, та варіанти дій на вибір позивача.
Суд приймає до уваги і позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 02.06.2022 (справу №160/2951/20), суть якої полягає в тому, що у разі якщо у вимозі не зазначено конкретного способу її виконання (що за позицією позивача мало місце у спірному випадку), то вказана обставина не позбавляє підконтрольного об`єкта звернутися до контролюючого органу з метою отримання певних роз`яснень.
У висновку відповідач конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.
Таким чином, доводи позивача щодо неможливості виконати відповідні заходи чи відсутності конкретизації у спірному висновку є безпідставними.
Таким чином, судом не встановлено підстав для скасування оскаржуваного висновку Державної аудиторської служби України.
Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Частиною 1статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Встановлені під час розгляду справи обставини та досліджені докази, дають підстави для висновку про необгрунтованість доводів позивача та відмову у задоволенні позовних вимог.
Керуючись статтями 2, 9, 241-246, 262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Відмовити у задоволенні адміністративного позову.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 07.07.2025 року.

Суддя Н.Є. Калугіна