Справа № 459/2825/24
Суддя: Матковська Зоряна Мирославівна
Дата ухвалення: 2025-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2025 рокуЛьвівСправа № 459/2825/24 пров. № А/857/18033/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді: Матковської З.М.,

суддів: Гінди О.М., Ніколіна В.В.,

при секретарі судового засідання: Прачук І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Західного міжрегіонального управління державної служби з питань праці на рішення Червоноградського міського суду Львівської області від 23 квітня 2025 року у справі №459/2825/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Західного міжрегіонального управління державної служби з питань праці про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення (головуючий суддя першої інстанції- Дем`яновська Ю.Д., час ухвалення не вказано, місце ухвалення м. Червоноград, дата складання повного тексту 23.04.2025),-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернуся в суд із позовом до Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, яким просить визнати протиправною постанову про накладення адміністративного стягнення №ЗХ/ЛВ/31501/083/ПТ/ПС від 21.10.2024 року, винесену заступником начальника відділу з питань праці північного регіону Управління інспекційної діяльності у Львівській області Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Климчук Наталією Анатоліївною та скасувати таку.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що постановою по справі про адміністративне правопорушення №ЗХ/ЛВ/31501/083/ПТ/ПС від 21.10.2024р., винесеною заступником начальника відділу з питань праці північного регіону Управління інспекційної діяльності у Львівській області Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Климчук Наталією Анатоліївною його як тимчасово виконуючого обов`язки генерального директора ДП «Львіввугілля» притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.188-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1360 грн. за те, що він вчинив недопущення посадових осіб Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці до здійснення заходу державного контролю ,підставою якого слугував абз.9 ч.1 ст.6 Закону України від 05.04.2007 №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Вважає, що його неправомірно притягнуто до адміністративної відповідальності з наступних підстав. 21.10.2024 року заступником начальника відділу з питань праці північного регіону Управління інспекційної діяльності у Львівській області Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Климчук Наталією Анатоліївною та головним державним інспектором відділу з питань безпеки праці північного регіону Управління інспекційної діяльності у Львівській області Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Морозом Євгеном Петровичем в адміністративному приміщенні ДП «Львіввугілля» що розташоване за адресою: 80001, м.Сокаль, вул.Б.Хмельницького,26, було надано Вимогу про надання документів №ЗХ/ЛВ/083-119/НД, якою зобов`язано до 16-00 год. 21.10.2024 надати перелік документів. Листом від 21.10.2020 року вих.№8/1704, ДП «Львіввугілля» повідомило заступника начальника Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, що у направленні Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 07.10.2024 №ЗХ/1/15419-24 не зазначено конкретні питання, щодо яких буде здійснюватися державний нагляд (контроль), що виключає можливість підприємству визначити межі такої перевірки, в якості предмета перевірки зазначено «з питань додержання законодавства у сфері охорони праці, гігієни праці, законодавства про працю», проте зазначений предмет перевірки є досить загальним, не встановлює конкретних питань, що підлягають з`ясуванню, а отже виключає можливість суб`єкту господарювання визначити межі такої перевірки. Крім цього, станом на 21.10.2024 згідно з вимогами пункту 35 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019р. №337, Наказом Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 24 вересня 2024 р. №1413/3Х утворена комісія для спеціального розслідування нещасного випадку. Головою Комісії зі спеціального розслідування призначено головного спеціаліста відділу розслідування, аналізу, обліку виробничого травматизму і аварій Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Колівошко Сергія Несторовича, який може для проведення розслідування залучати до роботи експертів, спеціалістів та ін. Відповідно до п.2 Наказу №1413/3Х, Комісії слід організувати і провести спеціальне розслідування щодо визначення даного нещасного випадку пов`язаним чи не пов`язаним з виробництвом до 14 жовтня 2024 року включно. Станом на 21.10.2024 комісія не завершила розслідування, жодного процесуального документами за наслідками роботи не складено. Таким чином, вважає, що у ДП «Львіввугілля» були відсутні правові підстави для допуску представників Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці до проведення контролюючого заходу за направленням від 07.10.2024 №ЗХ/1/15419-24. Вказує про необхідність належного оформлення направлення на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) з дотриманням положень ст.ст.6,7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Відтак, вважає, що у діях т.в.о. генерального директора ДП «Львіввугілля» Крася Вадима Миколайовича відсутній склад адміністративного правопорушення, адже у посадових осіб відповідача не було належно оформлене направлення та були відсутні правові підстави для позапланової перевірки тому, що нещасний випадок з контролером КПП ОСОБА_2 не визнано таким, що не пов`язаний з виробництвом, а отже і з господарською діяльністю суб`єкта господарювання.

Рішенням Червоноградського міського суду Львівської області від 23 квітня 2025 року позов задоволено. Визнано протиправною та скасовано постанову заступника начальника відділу з питань праці північного регіону Управління інспекційної діяльності у Львівській області Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Климчук Наталії Анатоліївни по справі про адміністративне правопорушення №ЗХ/ЛВ/31501/083/ПТ/ПС від 21.10.2024 року про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу на ОСОБА_1 та притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого статтею 188-6 КУпАП.

Не погоджуючись із постановою суду першої інстанції, відповідачем подана апеляційна скарга, в якій зазначає, що рішення суду першої інстанції є незаконним та необґрунтованим, прийнятим з порушенням норм матеріального та процесуального права та невірним встановленням обставин у справі.

Зокрема апелянт вказує на те, що судом першої інстанції, що висновки суду першої інстанції про те, що проведення позапланового заходу призначено на законних підставах, оскільки за приписами абзацу 9 частини 1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» смерть потерпілого внаслідок нещасного випадку є однією з підстав для здійснення позапланових заходів органом державного нагляду (контролю).

Згідно наказу № 544/ЗХ-ЗК від 07.10.2024 та направлення № ЗХ/1/15419-24 від 07.10.2024 позапланова перевірка призначена на підставі абз. 9 ч. 1 ст. 6 Закону № 877, а саме у зв`язку зі смертю громадянина ОСОБА_3 - контролера КПП на території ВП «Оздоровчо-лікувальний комплекс «Ровесник»» ДП «Львіввугілля» 21 вересня 2024 року за адресою: Львівська обл., Червоноградський р- н, с. Комарів. 23.09.2024 ДП «Львіввугілля» відповідно до п. 8 Порядку № 337 подало до Міжрегіонального управління Повідомлення про нещасний випадок / гостре професійне захворювання (отруєння), підписане особисто т.в.о. генерального директора Вадимом Крась. У даному повідомлені, зокрема, зазначено наступне: Дата і час настання нещасного випадку / гострого професійного захворювання (отруєння): 21.09.2024 16 год. 00 хв.; Найменування підприємства (установи, організації) та органу, до сфери управління якого воно належить (в разі наявності): ДП «Львіввугілля»; Місце, де стався (сталося) нещасний випадок (гостре професійне захворювання (отруєння) (виробництво, дільниця, приміщення, цех, інше підприємство, установа або організація тощо), і його стисла характеристика: ВП «Оздоровчо-лікувальний комплекс «Ровесник» ДП «Львіввугілля»; Відомості про потерпілого (потерпілих): прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності): ОСОБА_3 , дата народження (число, місяць, рік): ІНФОРМАЦІЯ_1 наявність трудового (іншого) договору: так професія: контролер характер, ступінь тяжкості травм (дата смерті): 21.09.2024 р.; Стислий опис обставин і ймовірні причини настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння) (згідно з класифікатором, зазначеним у додатку 9 до Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві): 21.09.2024 року близько 16 год. 00 хв. (початок зміни 8-00 год. кінець зміни 20-00 год.) на території ВП «Оздоровчо - лікувальний комплекс «Ровесник» ДП «Львіввугілля» в приміщенні контрольно пропускного пункту знайдено без ознак життя контролера КПП ОСОБА_3 .

Наявність вказаних обставин (статус потерпілого (працівник), місце смерті тощо) підтверджується також Наказом «Про утворення комісії для спеціального розслідування нещасного випадку» № 1413/ЗХ від 24.09.2024, Наказом «Про продовження терміну спеціального розслідування нещасного випадку» № 1483/ЗХ від 14.10.2024, Протоколом № 1 засідання спеціальної комісії із розслідування нещасного випадку від 27.09.2024, Листом Комунального некомерційного підприємства «Сокальська районна лікарня» вих. № 1281/01-3 від 11.10.2024 (вх. № 13243/ЗХ/1-24 від 14.10.2024), лікарським свідоцтвом про смерть № 248 від 21.09.2024.

Отже, оскільки смертельний нещасний випадок відбувся: із працівником (контролером) ДП «Львіввугілля»; в робочий час (16 год. 00 хв.); на території ВП «Оздоровчо-лікувальний комплекс «Ровесник» ДП «Львіввугілля»; в приміщенні контрольно пропускного пункту (тобто безпосередньо на його робочому місці),то можна дійти до висновку, що смерть ОСОБА_3 внаслідок нещасного випадку пов`язана з діяльністю ДП «Львіввугілля», а відтак за даних обставин були наявні підстави для проведення позапланової перевірки.

Направлення № ЗХ/1/15419-24 від 07.10.2024 року містить всі передбачені ч. 3 ст. 7 Закону № 877 реквізити, в тому числі предмет перевірки: додержання вимог законодавства у сфері охорони праці, гігієни праці, законодавства про працю.

Посилання суду першої інстанції на абзац 9 частини 1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», яким передбачено, що під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю) вважає невірними, оскільки направлення на перевірку містять посилання на питання, необхідність яких стала підставою перевірки, зокрема додержання вимог законодавства у сфері праці, гігієни праці, законодавства про працю.

З урахуванням наведеного просить рішення суду першої інстанції скасувати ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позов відмовити.

Відзив на апеляційну скаргу поданий не був. Відповідно ч. 4 ст. 304 КАС України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Відповідно до статті 268 КАС України, у справах, визначених статтями 273-277, 280-283-1, 285-289 цього Кодексу, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки до електронного кабінету, а за його відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку.

Учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду.

Суд апеляційної інстанції розглядає справу у десятиденний строк після закінчення строку апеляційного оскарження з повідомленням учасників справи (ч.5 ст. 286 КАС України).

З врахуванням вищенаведеного, та у відповідності до ч. 3 ст. 268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Крім цього, колегія суддів зазначає, що дана категорія справ віднесена до термінових, розгляд яких здійснюється у десятиденний строк.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено та з матеріалів справи слідує, що на підставі службової записки заступника начальника управління начальника відділу з питань праці південного регіону Управління інспекційної діяльності у Львівській області Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 04.10.2024 року №СП-ЗХ/6.2.1/6899-24 відповідачем прийнято наказ від 07.10.2024 №544/ЗХ-ЗК «Про проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки ДП «Львіввугілля».

Зміст згаданої службової записки вказує на те, що проведення позапланового заходу зі здійснення державного контролю у формі перевірки на предмет додержання законодавства у сфері охорони праці, гігієни праці та законодавства про працю у позивача провести на підставі абзацу дев`ятого частини 1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Такий захід, як зазначено у службовій записці, проводиться за фактом настання нещасного випадку зі смертельним наслідком, що стався 21.09.2024 року, що стався з контролером КПП ОСОБА_3 на території ВП «Оздоровчо-лікувальний комплекс «Ровесник» ДП «Львіввугілля».

Наказом від 07.10.2024 №544/ЗХ-ЗК на підставі абзацу 9 частини 1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» доручено посадовим особам відповідача провести з 14.10.2024 року по 25.10.2024 року позаплановий захід зі здійснення державного контролю у формі перевірки на предмет додержання вимог законодавства у сфері охорони праці, гігієни праці, законодавства про працю у позивача.

На виконання даного наказу посадовим особам відповідача було видано направлення на проведення згаданого заходу №ЗХ/1/15419-24 від 07.10.2024 року.

Позивачем не було надано доступу до виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта перевірки, в яких використовується наймана праця, про що складено акт про неможливість проведення заходу державного контролю №ЗХ/ЛВ/31501/083-119/НП.

У зв`язку з недопущенням посадових осіб відповідача до здійснення заходу державного контролю, ОСОБА_1 постановою №ЗХ/ЛВ/31501/083/ПТ/ПС від 21.10.2024 року притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.188-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Не погоджуючись і вказаною постановою, позивач оскаржив її до суду.

Суд першої інстанції позов задовольнив з тих підстав, що розпорядчі документи органу державного нагляду (контролю) не відповідають вимогам, що встановлені статтею 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V, тому у відповідності до ст.10 цього закону позивач мав правові підстави для не допуску відповідача до перевірки.

Проте, колегія суддів апеляційного суду вважає такі висновки суду першої інстанції невірними з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Повноваження відповідача на здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони праці передбачені ст.259 Кодексу законів про працю України; ст.4 Закону України «Про охорону праці» від 14 жовтня 1992 року № 2694-XII, з наступними змінами та доповненнями; Положенням про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Уряду України від 11 лютого 2015 року № 96, з наступними змінами та доповненнями.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 5 квітня 2007 року № 877-V, з наступними змінами та доповненнями (далі Закон України № 877-V).

У відповідності до положень абзацу дев`ятого частини першої статті 6 Закону України № 877-V, підставами для здійснення позапланових заходів є настання аварії, пожежі, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Частиною другою цієї ж статті передбачено, що проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону № 877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Згідно із абз. 12 ч. 1 ст. 6 Закону № 877 під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

В абз. 7 ст. 10 Закону № 877 передбачено, що суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону.

В матеріалах справи наявне повідомлення про нещасний випадок/гостре професійне захворювання (отруєння), лікарське свідоцтво про смерть №248 від 21.09.2024 року, лист комунального некомерційного підприємства «Сокальська районна лікарня» №1281/01-3 від 11.10.2024 року, зміст яких вказує на те, що причиною нещасного випадку смерті ОСОБА_3 є серцево-судинна недостатність, кардіосклероз, атеросклероз із переважним ураженням судин серця.

Як уже зазначалось вище, відповідно до положень абз. 9 ч. 1 ст. 6 Закону №877 підставою для здійснення позапланового заходу є, зокрема, смерть потерпілого внаслідок нещасного випадку, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Суд першої інстанції вважав, що наведеними у справі доказами не підтверджуються обставини пов`язаності згаданого нещасного випадку з діяльністю позивача.

Проте, колегія суддів апеляційного суду вважає такі висновки невірними та погоджується із доводами апелянта з огляду на наступне.

Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. № 337 (далі - Порядок № 337).

Порядок № 337 визначає процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 29 Закону України Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Відповідно до абз. 9 п. 33 Порядку № 337 комісія (спеціальна комісія) зобов`язана визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом.

Закон № 877 визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно з абз. 9 ч. 1 ст. 6 Закону № 877 підставою для здійснення позапланового заходу є, зокрема, смерть потерпілого внаслідок нещасного випадку, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Отож чинне законодавство за умови настання нещасного випадку, що призвів до смерті працівника, передбачає проведення різних видів заходів, а саме позапланової перевірки та спеціального розслідування, які регулюються різними нормативно- правовими актами, проводяться різними органами (суб`єктами), мають різну мету, різні організаційні процедури та наслідки.

Апеляційний суд погоджується із доводами відповідача про те, що незважаючи на подібність словесних конструкцій (формулювань), що використовуються у абз. 9 ч. 1 ст. 6 Закону № 877 та абз. 9 п. 33 Порядку № 337, підставність проведення позапланової перевірки не залежить від результатів спеціального розслідування, а смертельний нещасний випадок «пов`язаний з діяльністю суб`єкта господарювання» та «пов`язаний з виробництвом» не підлягають ототожненню.

Верховний Суд у постанові від 24 серпня 2023 року у справі № 620/18817/21 виснував наступне:

« 48. Виходячи із змісту основних засад та принципів Закону №877-У а також меж його дії, визначених статтею 2 цього Закону, метою позапланової перевірки є, насамперед, виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства ».

« 50. Метою такого (спеціального) розслідування є насамперед висновки, за яких працівник (або інша постраждала особа) має право на відшкодування шкоди у разі ушкодження його здоров`я».

« 52. Ураховуючи те, що за приписами Закону №877-У діяльність органів державного контролю є превентивною і, у першу чергу, спрямована на виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства шляхом вжиття відповідних заходів реагування, до яких відносяться і позапланові перевірки, Верховний Суд дійшов висновку, що проведення спеціального розслідування відповідно до приписів Порядку №337 жодним чином не впливає на обов`язок контролюючого органу організувати окрему позапланову перевірку з підстав, передбачених статтею 6 Закону №877-У та не обмежує в часі проведення такого заходу».

« 53. Це означає, що позапланова перевірка проводиться автономно, а на її висновки не впливають тривалість проведення та дата затвердження результатів спеціального розслідування».

« 55. Натомість, приписами абзацу 9 частини першої статті 6 Закону №877-У, смерть потерпілого внаслідок нещасного випадку є однією із підстав для здійснення позапланових заходів органом державного нагляду (контролю). І на проведення цього заходу жодним чином не впливають результати інших процедур, проведення яких передбачені чинним законодавством у таких випадках.

56. Таким чином, за предметом регулювання у контексті аналізу наведених норм законодавства, позапланова перевірка та спеціальне розслідування є самостійними, обов`язковими заходами, умовою проведення яких є, зокрема, факт настання нещасного випадку, що призвів до смерті працівника. Водночас проведення жодного із зазначених заходів, не залежить від результатів іншого, так як вони проводяться незалежно один від одного, на підставі різних нормативно-правових актів, мають різну мету, різні організаційні процедури та наслідки».

« 58. Суд також зазначає, що питання взаємозв`язку смерті працівника та діяльності підприємства безпосередньо не вирішується під час проведення позапланових перевірок, так як норми Закону №877-У зобов`язують контролюючий орган насамперед перевірити причини, за яких такий випадок стався та вжити відповідних заходів, з метою запобігання таких подій у майбутньому».

Отже, вищенаведені правові позиції Верховного Суду (аналогічні наведені у постанові від 11 березня 2025 року у справі № 160/5702/24) повністю підтверджують те, що підставність проведення позапланової перевірки не залежить від результатів спеціального розслідування, зокрема не залежить від висновку спеціальної комісії щодо пов`язаності чи непов`язаності нещасного випадку з виробництвом.

Пунктом 52 Порядку № 337 перелічено вичерпний перелік обставин (26), за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом, зокрема:

1) виконання потерпілим трудових (посадових) обов`язків згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), у тому числі у відрядженні (згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), на яке він відряджений);

2) перебування потерпілого на робочому місці, на території підприємства (установи, організації) або в іншому місці під час виконання трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство (в установу, організацію) до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (установи, організації), у тому числі в робочий і надурочний час;

3) підготовка до роботи та приведення в порядок після закінчення роботи знарядь виробництва, засобів захисту, одягу, а також здійснення заходів щодо особистої гігієни, пересування працівника з цією метою по території підприємства (установи, організації) перед початком роботи та після її закінчення;

4) виконання завдань за письмовим розпорядженням роботодавця в неробочий час, під час відпустки, у вихідні, святкові та неробочі дні;

5) виконання потерпілим дій в інтересах підприємства (установи, організації), де він працює, що не належать до його трудових (посадових) обов`язків.

Беручи до уваги обставини, описані в п. 52 Порядку № 337, під смертельним нещасним випадком, пов`язаним з виробництвом, необхідно розуміти такий смертельний нещасний випадок, що опосередковано чи безпосередньо відбувся внаслідок роботи працівника на підприємстві (внаслідок впливу шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу тощо). У цьому контексті «пов`язаність з виробництвом» означає наявність чіткого причинно-наслідкового зв`язку між виконанням потерпілим трудових обов`язків або службових доручень тощо та смертю, а не просту фізичну присутність потерпілого на території підприємства.

Таким чином, оскільки встановлення описаного вище причинно-наслідкового зв`язку здійснюється в рамках спеціального розслідування, а позапланова перевірка проводиться незалежно від результатів спеціального розслідування, то можна дійти до логічного висновку, що причинно-наслідковий зв`язок не має значення для призначення та проведення позапланової перевірки на підставі абз. 9 ч. 1 ст. 6 Закону № 877.

Отже, під смертю потерпілого внаслідок нещасного випадку, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання, варто розуміти таку смерть внаслідок нещасного випадку, яка так чи інакше (в тій чи іншій мірі) пов`язана з діяльністю суб`єкта господарювання. У цьому контексті «пов`язаність з діяльністю суб`єкта господарювання» означає якраз-таки просту фізичну присутність потерпілого на території підприємства з метою виконання ним трудових обов`язків або службових доручень тощо, проте така пов`язаність не вимагає наявності чіткого причинно- наслідкового зв`язку між роботою працівника на підприємстві (впливом шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу тощо) та смертю.

Суд зауважує, що територія підприємства, на якій стався смертельний нещасний випадок, є невід`ємною частиною його господарської діяльності, оскільки: територія підприємства забезпечує умови для організації виробничих та невиробничих процесів, зокрема, зберігання матеріальних цінностей, створення місць перебування працівників (робочих місць, місць відпочинку та прийому їжі, вбиральнь і т.д.), розташування і переміщення обладнання й устаткування, виконання обслуговуючих функцій тощо.

Щодо наявності підстав для проведення позапланової перевірки.

Як уже зазначалось вище, відповідно до наказу № 544/ЗХ-ЗК від 07.10.2024 та направлення № ЗХ/1/15419-24 від 07.10.2024 позапланова перевірка призначена на підставі абз. 9 ч. 1 ст. 6 Закону № 877, а саме у зв`язку зі смертю громадянина ОСОБА_3 - контролера КПП на території ВП «Оздоровчо-лікувальний комплекс «Ровесник»» ДП «Львіввугілля» 21 вересня 2024 року за адресою: Львівська обл., Червоноградський р- н, с. Комарів. Дані обставини підтверджуються і доповнюються наступним.

23.09.2024 ДП «Львіввугілля» відповідно до п. 8 Порядку № 337 подало до Міжрегіонального управління Повідомлення про нещасний випадок / гостре професійне захворювання (отруєння), підписане особисто т.в.о. генерального директора Вадимом Крась. У даному повідомлені, зокрема, зазначено наступне:

- Дата і час настання нещасного випадку / гострого професійного захворювання (отруєння): 21.09.2024 16 год. 00 хв.

- Найменування підприємства (установи, організації) та органу, до сфери управління якого воно належить (в разі наявності): ДП «Львіввугілля»

- Місце, де стався (сталося) нещасний випадок (гостре професійне захворювання (отруєння) (виробництво, дільниця, приміщення, цех, інше підприємство, установа або організація тощо), і його стисла характеристика: ВП «Оздоровчо-лікувальний комплекс «Ровесник» ДП «Львіввугілля»

- Відомості про потерпілого (потерпілих): прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності): ОСОБА_3 , дата народження (число, місяць, рік): ІНФОРМАЦІЯ_1 наявність трудового (іншого) договору: так професія: контролер: характер, ступінь тяжкості травм (дата смерті): 21.09.2024 р.

- Стислий опис обставин і ймовірні причини настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння) (згідно з класифікатором, зазначеним у додатку 9 до Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві): 21.09.2024 року близько 16 год. 00 хв. (початок зміни 8-00 год. кінець зміни 20-00 год.) на території ВП «Оздоровчо- лікувальний комплекс «Ровесник» ДП «Львіввугілля» в приміщенні контрольно пропускного пункту знайдено без ознак життя контролера КПП ОСОБА_3 .

Наявність вказаних обставин (статус потерпілого (працівник), місце смерті тощо) підтверджується також Наказом «Про утворення комісії для спеціального розслідування нещасного випадку» № 1413/ЗХ від 24.09.2024, Наказом «Про продовження терміну спеціального розслідування нещасного випадку» № 1483/ЗХ від 14.10.2024, Протоколом № 1 засідання спеціальної комісії із розслідування нещасного випадку від 27.09.2024, Листом Комунального некомерційного підприємства «Сокальська районна лікарня» вих. № 1281/01-3 від 11.10.2024 (вх. № 13243/ЗХ/1-24 від 14.10.2024), лікарським свідоцтвом про смерть № 248 від 21.09.2024.

Отже, оскільки смертельний нещасний випадок відбувся: із працівником (контролером) ДП «Львіввугілля»; в робочий час (16 год. 00 хв.); на території ВП «Оздоровчо-лікувальний комплекс «Ровесник» ДП «Львіввугілля»; в приміщенні контрольно пропускного пункту (тобто безпосередньо на його робочому місці), як наслідок слід висновувати, смерть ОСОБА_3 внаслідок нещасного випадку пов`язана з діяльністю ДП «Львіввугілля», а відтак за даних обставин були наявні підстави для проведення позапланової перевірки.

Колегія суддів також зауважує, що Позивачем було додано усі докази, що підтверджують обставини пов`язаності згаданого нещасного випадку з діяльністю ДП «Львівугілля», зокрема: Повідомлення про нещасний випадок / гостре професійне захворювання (отруєння) від 23.09.2024; Наказ «Про утворення комісії для спеціального розслідування нещасного випадку» № 1413/ЗХ від 24.09.2024; Наказ «Про продовження терміну спеціального розслідування нещасного випдку» № 1483/ЗХ від 14.10.2024; Протокол № 1 засідання спеціальної комісії із розслідування нещасного випадку від 27.09.2024; Лист Комунального некомерційного підприємства «Сокальська районна лікарня» вих. № 1281/01-3 від 11.10.2024 (вх. № 13243/ЗХ/1-24 від 14.10.2024); лікарське свідоцтво про смерть № 248 від 21.09.2024.

Усі вище перелічені докази є належними та допустимими, оскільки містять інформацію щодо предмета доказування, а саме щодо пов`язаності смерті ОСОБА_3 внаслідок нещасного випадку з діяльністю ДП «Львіввугілля» та одержані в порядку, встановленого законом, а саме Порядком № 337.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону № 877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Згідно із абз. 12 ч. 1 ст. 6 Закону № 877 під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

В абз. 7 ст. 10 Закону № 877 передбачено, що суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону.

Заходи контролю здійснюються органами державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів у частині додержання вмісту рідкого біопалива (біокомпонентів) у паливі моторному і паливі моторному альтернативному та/або його відповідності критеріям сталості, державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення, державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки, державного контролю за додержанням законодавства у сфері моніторингу, звітності та верифікації викидів парникових газів, державного нагляду (контролю) у сфері державних резервів у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації ( ч. 6 ст. 2 Закону №877-У).

Відповідно до частини сьомої, вказаної вище статті Закону, зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 4, частини одинадцятої статті 4-1, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої та десятої статті 7, статей 9, 10, 12, 19, 20, 21 цього Закону.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується із доводами апелянта про те, що після доповнень статті 2 Закону № 877 двома новими частинами, що розміщені перед (текстуально передують) частині 7 цієї статті, до останньої законодавець повинен був внести зміни і викласти її в новій редакції, а саме замінити фрагмент «Зазначені у частині четвертій цієї статті органи» на «Зазначені у частині шостій цієї статті органи», адже розташування раніше відомої частини 4 цієї статті змістилось на частину 6 цієї ж статті.

Положення абз. 9 ч. 1 ст. 6 Закону № 877, в якому йдеться про те, що у направленні повинні бути зазначені конкретні питання, що підлягають з`ясуванню під час перевірки, не охоплюються тим переліком норм, дотримання яких повинно забезпечити Міжрегіональне управління згідно з ч. 7 ст. 2 Закону № 877.

Водночас в такому переліку наявна інша норма, дотримання якої для Міжрегіонального управління є обов`язковим та яка регулює те саме питання (зміст направлення). Мова йде про положення ч. 3 ст. 7 Закону № 877, відповідно до якої у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Даний перелік вимог, що висувається до змісту направлення, є вичерпним і не передбачає зазначення в ньому конкретних питань, що підлягають з`ясуванню під час перевірки, а лише окреслення предмету перевірки, що являє собою узагальнене коло питань (сфер законодавства).

Водночас направлення № ЗХ/1/15419-24 від 07.10.2024 року містить всі передбачені ч. 3 ст. 7 Закону № 877 реквізити, в тому числі предмет перевірки: додержання вимог законодавства у сфері охорони праці, гігієни праці, законодавства про працю.

Крім цього, як у наказі на проведення позапланового заходу державного нагляду, так і у направленні на проведення позапланового заходу державного нагляду, наявне покликання на те, що такий проводиться у зв`язку із настанням нещасного випадку зі смертельним наслідком, що стався 21.09.2024 п. з контролером КПП ОСОБА_4 на території ВП «Оздоровчо - лікувальний комплекс «Ровесник» ДП «Львіввугілля».

Отже, наведені вище направлення відповідають вимогам цього Закону.

Також як уже зазначалось вище, 23.09.2024 ДП «Львіввугілля» відповідно до п. 8 Порядку № 337 подало до Міжрегіонального управління Повідомлення про нещасний випадок / гостре професійне захворювання (отруєння), підписане особисто т.в.о. генерального директора Вадимом Крась.

У постанові Верховного Суду, хоча касаційний суд і виходив з інших мотивів, ніж ті, що були наведені вище, проте обґрунтував неможливість зазначення конкретних питань у направленні у разі проведення позапланової перевірки у зв`язку зі смертю потерпілого внаслідок нещасного випадку, зауваживши, що з огляду на підставу призначення перевірки (настання смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку), заздалегідь передбачити конкретні питання для з`ясування причин нещасних випадків не вбачається можливим, а тому Суд вважає, що в направленні було достатнім чином окреслено предмет перевірки ( постанова від 1103.2025 р. у справі № 160/5702/24).

При цьому апеляційний суд враховує, що Верховним Судом неодноразово висловлювалась та є сталою правова позиція про те, що підставами для скасування рішень суб`єктів владних повноважень є не будь-які порушення, допущені під час призначення і проведення перевірки, а лише ті, що вплинули або об`єктивно могли вплинути на правильність висновків контролюючого органу за результатами такої перевірки та відповідно на обґрунтованість і законність прийнятого за результатами перевірки рішення.

Тому не конкретизація у направленні на перевірку питань, щодо яких буде здійснюватись перевірка не може бути визнаною достатньою підставою для визнання протиправними дій Держпраці по її проведенню та скасування постанови про накладення стягнення за недопуск до такої перевірки.

Згідно ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно зі ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

За визначенням ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Таким чином, колегія суддів висновує, що в межах цих конкретних правовідносин, за встановлених судом обставин, відповідачем дотримано вимог закону щодо проведення позапланового заходу державного нагляду на підставі на підставі абз. 9 ч. 1 ст. 6 Закону № 877, були наявні підстави для проведення позапланової перевірки ( настання нещасного випадку зі смертельним наслідком ), оскільки за приписами абзацу 9 частини 1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» смерть потерпілого внаслідок нещасного випадку є однією з підстав для здійснення позапланових заходів органом державного нагляду (контролю).

У межах проведення заходу контролю посадовими особами було вручено копію направлення, яке містить усі передбачені Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» реквізити, в тому числі предмет проведення перевірки додержання вимог законодавства у сфері охорони праці, гігієни праці, законодавства про працю, т.в.о. начальника ДП «Львівугілля» Красю В.М.

Статтею 188-6 КУпАП передбачена відповідальність за невиконання законних вимог посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, або його територіальних органів щодо усунення порушень законодавства про працю, зайнятість населення та загальнообов`язкове державне соціальне страхування або недопущення посадових осіб цих органів до здійснення заходів державного нагляду (контролю), підстави яких визначені законом.

Таким чином, з урахуванням наведених вище обставин справи та норм чинного законодавства апеляційний суд вважає, що оскільки позивачем ОСОБА_1 не допущено посадових осіб відповідача Західного міжрегіонального управління державної служби з питань праці до здійснення позапланового заходу державного нагляду, відповідачем правомірно складено оскаржену постанову №ЗХ/ЛВ/31501/083/ПТ/ПС від 21.10.2024 року.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Перевіривши оскаржене позивачем рішення відповідача, апеляційний суд вважає, що таке відповідає критеріям, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України, тому відсутні підстави для скасування оскарженої постанови, а позовних вимог для задоволення.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені ст. 286 КАС України.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право зокрема залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення

З урахуванням наведених вище висновків апеляційного суду постанову про накладення адміністративного стягнення №ЗХ/ЛВ/31501/083/ПТ/ПС від 21.10.2024 року, винесену заступником начальника відділу з питань праці північного регіону Управління інспекційної діяльності у Львівській області Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Климчук Наталією Анатоліївною слід без змін, а позовну заяву ОСОБА_1 без задоволення.

Вказані вище обставини є безсумнівною підставою для скасування рішення суду першої інстанції та прийняття нової постанови про відмову у задоволенні позову з наведених вище підстав.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Судом першої інстанції неповно з`ясовано обставин, що мають значення для справи, та порушено норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи та відповідно є підставою для скасування рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 315 КАС України, суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвали нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга відповідача підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції скасуванню та апеляційним судом приймається нова постанова про відмову у задоволенні позову з наведених вище підстав.

Щодо судових витрат. Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, тому відповідно судові витрати на користь позивача стягненню не підлягають.

Керуючись статтями 243, 250, 272, 286, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Західного міжрегіонального управління державної служби з питань праці задовольнити.

Рішення Червоноградського міського суду Львівської області від 23 квітня 2025 року у справі №459/2825/24 скасувати та ухвалити нове рішення, яким залишити постанову про накладення адміністративного стягнення №ЗХ/ЛВ/31501/083/ПТ/ПС від 21.10.2024 року, винесену заступником начальника відділу з питань праці північного регіону Управління інспекційної діяльності у Львівській області Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Климчук Наталією Анатоліївною без змін, а позовну заяву ОСОБА_1 без задоволення.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена у касаційному порядку.

Головуючий суддя З. М. Матковська
судді О. М. Гінда
В. В. Ніколін
Повне судове рішення складено 07.07.2025