Справа № 320/38045/24
Суддя: Грибан Інна Олександрівна
Дата ухвалення: 2025-07-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Грибан І.О.

судді: Сорочко Є.О.

Чаку Є.В.

за участі:

секретар с/з Кващук Т.А.

пр-к позивача Тищенко О.Ю.

пр-к позивача Сердюк О.О.

пр-к відповідача Вовкотруб Д.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 06 лютого 2025 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАВБЕТ ГЕЙМ СЛОТС» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

У С Т А Н О В И В:

ТОВ «ФАВБЕТ ГЕЙМ СЛОТС» звернулося з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві, у якому просило суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві №5 від 18.07.2024;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві №5 від 18.07.2024.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 06 лютого 2025 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, Головне управління ДПС у м.Києві подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Апелянт в обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що висновки акту перевірки є обґрунтованими, оскільки загальна сума виграшів та повернень гравцям в азартну гру становить загальний відсоток виграшу на рівні не менше 90%, однак позивачем не здійснено належні відрахування податку на доходи фізичних осіб та військового збору, отже оскаржувані податкові повідомлення-рішення є правомірними.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 квітня 2025 року відкрито апеляційне провадження у справі та встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу, а також витребувано матеріали справи з суду першої інстанції, які надійшли лише 15 травня 2025 року.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін та зазначає про безпідставність доводів, викладених в апеляційній скарзі.

Рішенням зборів суддів Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 травня 2025 року вирішено здійснити повторний автоматизований розподіл судових справ та заяв про прийняття додаткових судових рішень, які перебувають у провадженні судді Єгорової Н.М. у зв`язку з її перебування у довготривалій відпустці по догляду за дитиною.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, дану справу передано до розгляду наступної колегії суддів: головуючий суддя - Грибан І.О., судді - Сорочко Є.О., Чаку Є.В.

29 травня 2025 року справу передано судді-доповідачу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 червня 2025 року справу прийнято до провадження та призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 02 липня 2025 року.

У судовому засіданні представник апелянта вимоги апеляційної скарги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити.

Представники позивача у судовому засіданні повністю заперечували проти задоволення апеляційної скарги, просили залишити оскаржуване рішення суду першої інстанції без змін.

Переглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, Головним управлінням ДПС у м. Києві проведено документальну планову виїзну перевірку ТОВ «ФАВБЕТ ГЕЙМ СЛОТС» з метою дотримання вимог податкового законодавства єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за відповідний період.

За результатами перевірки відповідачем складено акт від 17.06.2024 № 676292/ж5/26-15-07-02-05-03/43457335, у висновках якого зазначено про порушення позивачем, зокрема:

- пп. 162.1.1 п.162.1 ст.162, пп.163.1.1 п.163.1 ст.163, пп.163.1.2 п.163.1 ст.163, пп.164.2.8 п.164.2 ст.164, п.167.1 ст.167, пп.168.1.1 п.168.1 ст.168, пп.170.6.1 п.170.6 ст.170, пп.170.6.4, п.170.6 ст.170, пп. «а» п.176.2 ст.176 Податкового кодексу України, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по податку на доходи фізичних осіб на суму 2 621 602,13 грн.

- пп.168.1.1 п.168.1 ст.168 з урахуванням пп.1.2, пп.1.3 та пп.1.6 п.16-1 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України, пп.168.4.4 п.168.4 ст.168 Податкового кодексу України, в результаті чого занижено зобов`язання по сплаті до бюджету військового збору на загальну суму 218 466, 84 грн.;

На підставі акту перевірки відповідачем прийнято податкові повідомлення-рішення від 18 липня 2024 року № 5, яким збільшено суму грошового зобов`язання з військового збору на загальну суму ?327 700,3? грн., з яких основне зобов`язання на суму 218 466, 84 грн. та штрафна санкція на суму 109 233, 42 грн.; від 18 липня 2024 року № 5 яким збільшено суму грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб на загальну суму ?3 932 403,19? грн., з яких основне зобов`язання на суму 2 621 602,13 грн. та штрафна санкція на суму 1 310 801,06 грн.????????????

Не погоджуючись з даними податковими повідомленнями-рішеннями, позивач звернувся до суду першої інстанції з даним адміністративним позовом.

Задовольняючи позов суд першої інстанції мотивував рішення тим, що податкові повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві №5 та №5 від 18.07.2024 є протиправними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки позивач здійснює господарську діяльність та веде бухгалтерський облік у відповідності до вимог чинного законодавства.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 67 Конституції України передбачено обов`язок сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02 грудня 2010 року №2755-VI (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - ПК України).

Відповідно до пункту 6.1 статті 6 ПК України податком є обов`язковий, безумовний платіж до відповідного бюджету, що справляється з платників податку відповідно до цього Кодексу.

Відповідно до пункту 162.1 статті 162 ПК України платниками податку на доходи фізичних осіб є: фізична особа - резидент, яка отримує доходи як з джерела їх походження в Україні, так і іноземні доходи; фізична особа - нерезидент, яка отримує доходи з джерела їх походження в Україні; податковий агент.

Пунктом 16.1 статті 16, пунктом 36.1 статті 36, пунктом 38.1 статті 38 ПК України, передбачено, що платники податків зобов`язані сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом; податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом; виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Розділом IV Податкового кодексу України встановлено порядок сплати податку на доходи фізичних осіб.

Так, відповідно до підпункту 162.1.1 пункту 162.1 статті 162 Податкового кодексу України платником податку є, у тому числі фізична особа - резидент, яка отримує доходи як з джерела їх походження в Україні, так і іноземні доходи.

Об`єктом оподаткування резидента є: загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід; доходи з джерела їх походження в Україні, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання); іноземні доходи - доходи (прибуток), отримані з джерел за межами України (пункт 163.1 статті 163 Податкового кодексу України).

Як встановлено абзацами 1, 2 пункту 164.1 статті 164 Податкового кодексу України, базою оподаткування є загальний оподатковуваний дохід, з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.

Загальний оподатковуваний дохід складається з доходів, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання), доходів, які оподатковуються у складі загального річного оподатковуваного доходу, та доходів, які оподатковуються за іншими правилами, визначеними цим Кодексом (підпункт 164.1.1 пункту 164.1 статті 164 Податкового кодексу України).

Згідно з пунктом 167.1 статті 167 Податкового кодексу України ставка податку становить 18 відсотків бази оподаткування щодо доходів, нарахованих (виплачених, наданих) (крім випадків, визначених у пунктах 167.2-167.5 цієї статті) у тому числі, але не виключно у формі: заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат або інших виплат і винагород, які нараховуються (виплачуються, надаються) платнику у зв`язку з трудовими відносинами та за цивільно-правовими договорами.

Стаття 170 ПК України регламентує особливості нарахування (виплати) та оподаткування окремих видів доходів, у тому числі оподаткування виграшів та призів.

Податковим агентом платника податку під час нарахування (виплати, надання) на його користь доходу у вигляді виграшів (призів) у лотерею чи в інші розіграші, у букмекерському парі, у парі тоталізатора, призів та виграшів у грошовій формі, одержаних за перемогу та/або участь в аматорських спортивних змаганнях, у тому числі у більярдному спорті, є особа, яка здійснює таке нарахування (виплату) (п.п.170.6.1 п.170.6 ст.170 ПК України).

Підпунктом 170.6.4. пункту 170.6 ПК України визначено, що оподаткування доходів у вигляді виграшів та призів, інших, ніж виграш (приз) у лотерею, здійснюється у загальному порядку, встановленому цим Кодексом для доходів, що остаточно оподатковуються під час їх нарахування, за ставкою, визначеною в абз.1 п.167.1 ст.167 цього Кодексу.

Відповідно до п.п.170.6.5 п.170.6 ПК України доходи, зазначені у цьому пункті, остаточно оподатковуються під час їх виплати за їх рахунок.

Правові засади здійснення державного регулювання господарської діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор в Україні, визначає правові, економічні, соціальні та організаційні умови функціонування азартних ігор визначає Закон України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор», згідно з ч. 3 ст. 9 якого контроль за дотриманням норм податкового законодавства у сфері організації та проведення азартних ігор здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» у цьому законі терміни вживаються в такому значенні, зокрема:

- онлайн-система організації та проведення азартних ігор (онлайн-система) - сукупність технічних, програмних та програмно-апаратних засобів, що забезпечує (у тому числі в мережі Інтернет) організацію та проведення азартних ігор, збір даних про прийняті ставки, їх облік та реєстрацію, визначення, облік та виплату виграшів (призів), а також здійснення інших операцій, пов`язаних з організацією та проведенням азартних ігор, та зберігання відповідної інформації;

- азартна гра - будь-яка гра, умовою участі в якій є внесення гравцем ставки, що дає право на отримання виграшу (призу), імовірність отримання і розмір якого повністю або частково залежать від випадковості, а також знань і майстерності гравця;

- гравець - фізична особа, яка на момент участі в азартній грі досягла 21-річного віку, є дієздатною, не перебуває у Реєстрі осіб, яким обмежено доступ до гральних закладів та/або участь в азартних іграх, та за власним бажанням бере участь в азартній грі;

- організатор азартних ігор - юридична особа - резидент України, яка на підставі отриманої ліцензії має право здійснювати зазначений у такій ліцензії вид діяльності з організації та проведення азартних ігор відповідно до вимог цього Закону;

- виграш (приз) - кошти, майно, майнові права, що підлягають виплаті (видачі) гравцю у разі його виграшу в азартну гру відповідно до оприлюднених правил проведення такої азартної гри;

- виплата - фінансова операція з виплати (повернення) гравцю зробленої ним ставки у парі у випадках, передбачених правилами проведення парі (букмекерського парі чи парі тоталізатора);

- гра на гральному автоматі - азартна гра, що проводиться з використанням грального автомата і в якій імовірність виграшу (призу) та його величина визначаються генератором випадкових чисел;

- гральний автомат - спеціальне технічне обладнання, що призначене та/або використовується для проведення азартних ігор, результат яких визначається без участі працівників організатора азартних ігор або інших осіб виключно шляхом використання генератора випадкових чисел;

- ігровий замінник гривні - матеріальний засіб гри в азартних іграх, зокрема монетоподібний значок, фішка, жетон або електронна картка, а також електронний грошовий замінник, що містить інформацію про його номінал, дає можливість зробити ставку в азартній грі та придбавається в обмін на грошові кошти у касі організатора азартних ігор, а після завершення азартної гри підлягає поверненню в касу для обміну його на відповідний грошовий еквівалент;

- ставка - грошові кошти або ігровий замінник гривні, що передаються гравцем організатору азартної гри, є умовою участі в азартній грі та виходячи з розміру якої відповідно до правил такої азартної гри визначається розмір виграшу (призу).

При цьому, Законом України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» розрізняються поняття з однієї сторони - «виграшу» та «виплата виграшу», а також поняття «повернення коштів, внесених гравцями для участі в азартних іграх через мережу Інтернет».

Крім того, п. 47 ст. 1 Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» передбачено, що виплата виграшу здійснюється відповідно до оприлюднених правил проведення такої азартної гри. Відповідно до цієї норми, правила організатора азартних ігор - затверджений організатором азартних ігор локальний акт, що визначає за кожним окремим видом діяльності, встановленим частиною першою статті 2 цього Закону, детальний опис порядку та особливостей здійснення такої діяльності організатора азартних ігор (у тому числі порядок визначення результату азартних ігор, розрахунку та здійснення виплат виграшів (призів), умови взаємодії організатора азартних ігор з гравцями та іншими особами) та інші умови, які передбачені законодавством.

Відповідно до Правил організатора азартних ігор у залах гральних автоматів організатора, затверджених наказом № 1-П від 01.12.2021, і Правил проведення азартних ігор у залах гральних автоматів організатора, затверджених наказом № 2-П від 01.12.2021, визначено наступні терміни:

- обмін коштів на ігрові замінники - фінансова операція з обміну та повернення гравцем електронними цифровими замінниками гривні своєї гральної карти гравця та/або реалізації організатором гравцю матеріальних засобів гри в азартні ігри (монето подібних значків, фішок, жетонів) з метою використання цих ігрових замінників гривні в азартних іграх, і які до моменту ставки є власністю гравця;

- повернення ігрового замінника гривні - фінансова операція з повернення/виплати організатором гравцю грошових коштів в межах залишку у гравця ігрових замінників гривні;

- повернення не використаних коштів, внесених гравцями для участі в азартних іграх - повернення організатором гравцю грошових коштів, обміняних останнім на ігрові замінники гривні, якими гравець не приймав участі в азартних іграх і не робив ставки.

Так, дослідивши надані до матеріалів справи бухгалтерські документи, зокрема звіти організатора азартних ігор у залах гральних автоматів за період з жовтня 2023 по грудень 2023 року, зведені звіти ігрового дня організатора азартних ігор у залах гральних автоматів за період з 01.10.2023 року по 31.12.2023 року, витяги з онлайн-системи організатора азартних ігор у залах гральних автоматів, судом першої інстанції було встановлено, що за спірний період гравцям було виплачено виграшів на суму 292 700 грн.

При цьому, колегія суддів наголошує, що оподаткуванню податку на доходи фізичних осіб підлягають лише суми нарахованого гравцю виграшу та не підлягають суми коштів, які повертаються гравцю за невикористані ними ігрові замінники гривні.

Окрім того слід зазначити, що доводи апелянта про наявність суми виграшу в розмірі 12 656 922,30 грн. є непідтвердженою матеріалами справи, а застосування розрахунку 90 % теоретичного повернення гравцю від загальної реалізації ігрових замінників гривні згідно з положень п.9 ст.22 Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» колегія суддів не бере до уваги, оскільки відповідачем не досліджувались питання реального відсотку виграшів, подальше використання виграшів гравцями (чи заявлялись до виплати виграші або використовувались далі в процесі гри), тощо.

Таким чином, висновки контролюючого органу є непідтвердженими, оскільки доказів заниження позивачем бази оподаткування не надано.

Як наслідок, збільшення суми відповідачем грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб розрахована шляхом використання некоректної бази оподаткування, чим штучно збільшено як розмір грошового зобов`язання, так і розмір штрафних фінансових санкцій.

Пунктом 16-1 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України встановлено, що тимчасово, до набрання чинності рішенням Верховної Ради України про завершення реформи Збройних Сил України, встановлюється військовий збір.

Платниками збору є особи, визначені пунктом 162.1 статті 162 цього Кодексу.

Об`єктом оподаткування збором є доходи, визначені статтею 163 цього Кодексу.

Ставка збору становить 1,5 відсотка від об`єкта оподаткування, визначеного підпунктом 1.2 цього пункту.

Нарахування, утримання та сплата (перерахування) збору до бюджету здійснюються у порядку, встановленому статтею 168 цього Кодексу, за ставкою, визначеною підпунктом 1.3 цього пункту.

Відповідальними за утримання (нарахування) та сплату (перерахування) збору до бюджету є особи, визначені у статті 171 цього Кодексу.

Платники збору зобов`язані забезпечувати виконання податкових зобов`язань у формі та спосіб, визначені статтею 176 цього Кодексу.

Ураховуючи попередні висновки суду щодо безпідставного та протиправного збільшення бази оподаткування позивача, правових підстав для збільшення військового збору та нарахування штрафних санкцій також немає.

Беручи до уваги наведене вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що висновки акту перевірки є необґрунтованими та невмотивованими, зроблені відповідачем за відсутності належних правових підстав, а тому податкові повідомлення-рішення №5 від 18.07.2024 та №5 від 18.07.2024 є протиправними та підлягають скасуванню.

Таким чином, проаналізувавши вказані вище та всі інші доводи та аргументи апеляційної скарги відповідача, колегія суддів вважає, що вони не спростовують правильності висновків суду першої інстанції щодо наявності правових підстав для задоволення позову та вважає, що судом першої інстанції повно встановлено фактичні обставини справи, правильно визначено норми матеріального і процесуального права, які підлягають застосуванню.

Колегією суддів враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 06 лютого 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Головуючий суддя І.О. Грибан

Судді: Є.О. Сорочко

Є.В. Чаку

(повний текст постанови складено 07.07.2025р.)