Справа № 380/23217/24
Суддя: Гулик Андрій Григорович
Дата ухвалення: 2025-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

07 липня 2025 рокусправа № 380/23217/24
місто Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гулика А.Г.,

розглянувши у порядку письмового провадження питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду у справі за позовом ОСОБА_1 до Радехівської міської ради Львівської області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії

в с т а н о в и в:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 до Радехівської міської ради Львівської області , місцезнаходження: 80200, Львівська область, м. Радехів, пл. Відродження, 3 у якій просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Радехівської міської ради Львівської області щодо неукладення додаткових угод до договору оренди земельної ділянки загальною площею 14,0850 га., яка виділена для риборозведення та ведення підсобного господарства (сінокосіння) та знаходиться на землях запасу Павлівської сільської ради, кадастровий номер: :03:000:0503;

- зобов`язати Радехівську міську раду Львівської області укласти договір оренди земель водного фонду з ОСОБА_1 на земельну ділянку загальною площею 14,0850 га., яка виділена для риборозведення та ведення підсобного господарства (сінокосіння) та знаходиться на землях запасу Павлівської сільської ради, кадастровий номер: :03:000:0503.

Ухвалою від 02.06.2025 суд залишив без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Радехівської міської ради Львівської області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії.

30.06.2025 від позивача надійшла заява про долучення доказів.

Ухвалою від 03.07.2025 суд продовжив розгляд справи.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду, суд дійшов таких висновків.

Згідно з частиною шостою статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з вимогами статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, законодавством регламентовано шестимісячний строк звернення особи до суду за захистом її прав, свобод та законних інтересів, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки були висловлені Верховним Судом у постановах від 28.03.2018 у справі № 809/1087/17 та від 22.11.2018 у справі №815/91/18.

Суд встановив, що 31.05.2021 позивач подав заяву про внесення змін до договору оренди у зв`язку із смертю ОСОБА_2 та прийняттям ним спадщини.

Крім того, позивач звертався із заявою про пролонгацію договору 17.02.2022 проте отримав відмову.

11.01.2023 позивач отримав відповідь від Редахівської міської ради про те, що його заява від 31.05.2021 розглянута комісією, однак комісія вирішила повторно її розглядати після реєстрації права комунальної власності та розгляду судом.

Отже про порушення свого права позивач дізнався ще 11.01.2023. Проте з позовом позивач звернувся до суду лише 08.11.2024, тобто після спливу шестимісячного строку для звернення до адміністративного суду.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

30.06.2025 позивач подав до суду заяву про долучення документів.

Суд наголошує на тому, що ухвалою від 02.06.2025 позивача зобов`язано подати до суду саме заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску такого.

Проте позивач не подав до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску такого, а лише долучив копії документів, які суд оцінить в контексті вирішення питання поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Суд, оцінюючи поважність причин пропуску позивачем строку звернення до суду, зазначає таке.

Суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Позивач подав до суду вступну та резолютивну частину рішення Радехівського районного суду Львівської області від 29.06.2023 у справі №451/509/23 за його позовом до Радехівської міської ради Львівської області, згідно з яким йому відмовлено у задоволенні позову про визнання права оренди земельної ділянки площею 14,0850га та зобов`язання укласти договір оренди земель водного фонду.

Ознайомившись із повним судовим рішенням у згаданій справі через Єдиний державний реєстр судових рішень, суд встановив, що провадження у згаданій справі відкрито 24.04.2023.

Також суд зазначає, що позовні вимоги у справі №380/23217/23 та у справі №451/509/23 частково збігаються.

Позивач подав до суду також ухвалу Радехівського районного суду Львівської області від 16.05.2024 у справі №451/645/24, згідно з якою відмовлено у відкритті провадження у справі за його позовом до Редахівської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та поновлення строку вчинення певних дій.

Аналіз судових рішень свідчить про те, що позивач, починаючи з квітня 2023 року дізнався про порушення своїх прав та вчиняв активні дії, спрямовані на їх захист.

Отже, суд висновує, що причини та обставини, які б дійсно перешкоджали позивачу звернутись до суду з позовом в межах визначених строків, не зазначені.

Згідно з прецедентною практикою ЄСПЛ останній, оцінюючи поважність причин пропуску строку звернення до суду враховує:

1) складність справи, тобто, обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки; 2) поведінку заявника; 3) поведінку державних органів; 4)перевантаження судової системи; 5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі (справи Бочан проти України, Смірнова проти України, Федіна проти України, Матіка проти Румунії та інші).

Водночас навіть наявність об`єктивних та непереборних обставин, що обумовлюють поважність причин пропуску строку звернення до суду, не може розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення пропущеного строку (справа Олександр Шевченко проти України, п. 27), оскільки у випадку, якщо минув значний проміжок часу з моменту закінчення пропущеного строку, відновлення попереднього становища учасників справи, що може бути зумовлено скасуванням рішення або визнанням незаконної дії (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, буде значно ускладнено та може призвести до порушення прав та інтересів інших осіб.

Суд зауважує, що, застосовуючи процедурні правила, варто уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, та порушення принципу правової визначеності (справи Волчлі проти Франції, ТОВ Фріда проти України).

Отже, забезпечення дотримання принципу правової визначеності потребує чіткого виконання сторонами та іншими учасниками справи вимог щодо строків звернення до суду, а від судів вимагається дотримуватися певних правил у процесі прийняття рішення про поновлення строку та оцінювати поважність причин пропуску строку, виходячи із критеріїв розумності, об`єктивності та непереборності обставин, що спричинили пропуск, значимості справи для сторін, наявності фундаментальної судової помилки.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду, ЄСПЛ виходить із наступного:

1) поновлення пропущеного строку звернення до суду є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим;

2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин;

3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі;

4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку;

5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Отже, суд, враховуючи пасивний характер поведінки позивача, його юридичну обізнаність, відсутність будь-яких об`єктивних перешкод у своєчасному зверненні до суду з відповідним позовом, тривалість пропущеного строку та недоведеність добросовісності дій позивача, спрямованих на звернення до суду у встановлені законом строки, дійшов висновку, що останній не навів поважних причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутись за судовим захистом.

З таких підстав, суд вважає, що у задоволенні клопотання позивача про поновлення пропущеного строку у формі клопотання про долучення доказів необхідно відмовити повністю, причини пропуску строку звернення до суду визнати неповажними.

Згідно з пунктом 7 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 згаданого Кодексу.

Відповідно до частини четвертої статті 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:

причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду визнати неповажними.

Позов ОСОБА_1 до Радехівської міської ради Львівської області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що після усунення підстав, з яких позов залишено без розгляду, він має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали суду.

Суддя Гулик Андрій Григорович