Справа № 520/8464/24
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2025-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

07 липня 2025 р. Справа № 520/8464/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Перцової Т.С.,

Суддів: Макаренко Я.М. , Жигилія С.П. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 24.02.2025 по справі № 520/8464/24

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.02.2025 у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії встановлено Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради новий строк для подання до Харківського окружного адміністративного суду звіту про виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.06.2024р. у справі № 520/8464/24, а саме: протягом 30 днів з дня постановлення цієї ухвали.

Накладено на керівника Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 16, м. Харків, 61003, )- Топчій Олексія Олександровича (керівник, заступник міського голови - директор Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради) , відповідального за виконання рішення, штраф у сумі тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 90840, 00 грн. (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) грн. 00 коп.

Стягнуто з ОСОБА_2 (керівник, заступник міського голови - директор Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради) на користь ОСОБА_1 45 420,00 грн. (сорок п`ять тисяч чотириста двадцять гривень) 00 коп.)

Стягувачем в частині стягнення штрафу у сумі 45 420,00 грн. визначено ОСОБА_1 .

Стягнуто з Топчій Олексія Олександровича (керівник, заступник міського голови - директор Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради) на користь Державного бюджету України штраф у сумі 45 420,00 грн. (сорок п`ять тисяч чотириста двадцять гривень) 00 коп.

Стягувачем в частині стягнення штрафу у сумі 45 420,00 грн. визначено Державну судову адміністрацію України (м. Київ, вул. Липська, 18/5, ).

На зазначену ухвалу суду Департаментом житлово-комунального господарства Харківської міської ради подано апеляційну скаргу, в якій заявлено клопотання про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 19.06.2025 зазначена апеляційна скарга була залишена без руху та надано десятиденний строк для усунення недоліків з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз`яснено заявнику апеляційної скарги, що недоліки апеляційної скарги можуть бути усунені шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду уточненого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 24.02.2025 по справі № 520/8464/24, з інших підстав, ніж наведені у клопотанні, заявленому в апеляційній скарзі, з наданням доказів поважності причин пропуску цього строку.

Роз`яснено відповідачу, що у разі неподання уточненого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

01.07.2025 до Другого апеляційного адміністративного суду від Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради надійшло письмове обгрунтування для поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження, в обґрунтування якого апелянт зазначає, що з перших днів війни місто Харків, яке розташовано неподалік російсько українського кордону, потерпає від численних ракетно-бомбових обстрілів ворога, знаходячись в майже в облозі.

Ракетних ударів зазнали адміністративні будівлі Харкова, корпуси вищих навчальних закладів, заклади середньої освіти, медичні заклади, багатоквартирні та приватні будинки, промислові аграрні підприємства та об`єкти критичної інфраструктури. Робота та функціонування Харківської міської ради та її виконавчих органів ускладнюється знищенням та суттєвим пошкодженням матеріально-технічної бази.

Звертає увагу, що у період з 24.06.2024 у місті Харкові щодня відбувались масовані ракетні, бомбові обстріли та атаки ударними дронами, в тому числі по об`єктам критичної інфраструктури, що приводить, зокрема, до аварійних відключень електроенергії.

Щоденно лунають сигнали повітряної тривоги. За період з лютий 2025 року по квітень 2025 року (включно) у Харківській області повітряну тривого оголошено більш 500 разів, загальна тривалість яких становила більш 1,5 місяця.

Отже, більшу частину робочого часу діє режим повітряної тривоги, що змушує працівників Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради, припиняти роботу та вживати необхідних заходів безпеки, шляхом переходу до спеціально улаштованих укриттів. Крім того, бойові дії приводять до постійних технічних збоїв в роботі комп`ютерно-офісної техніки та програмного забезпечення, що вплинуло на виникнення помилки в системі, а саме незавантаження при включені, помилки під час виконання типових дій, постійного вимикання такої техніки та інші технічно-програмні збої.

Така несправність спричинила помилки під час завантаження електороного цифрового підпису при вході в підсистему та знищення електронного цифрового підпису через велику завантаженість введення неправильного паролю. Тільки після відновлення роботи підсистеми «Електронний суд» апелянт мав можливість ознайомитися з оскаржуваним рішення та підготувати для апеляційної скарги належні документи.

Перевіривши доводи заяви та матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з ч.1 ст.295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З матеріалів електронної справи вбачається, що оскаржувана ухвала Харківського окружного адміністративного суду, прийнята в порядку письмового провадження, без виклику сторін 24.02.2025.

Отже, строк на апеляційне оскарження закінчився 11.03.2025.

Апеляційна скарга надійшла до суду апеляційної інстанції 21.04.2025, тобто, поза межами п`ятнадцятиденного строку, встановленого ч.1 ст.295 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 118 КАС України, процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Положеннями ч.ч. 2,6 ст.121 КАС України визначено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Отже, законодавством регламентовано право суду продовжити встановлений ним процесуальний строк та поновити строк, встановлений законом.

Крім того, відповідно до ст. 129 Конституції України та ст. 8 КАС України, однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Відповідно до частини другої статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22 - 23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28 березня 2006 року, заява № 23436/03).

Отже, встановлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Без наявності строків на процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Покликання апелянта на несправність комп`ютерної техніки, на якій був відкритий доступ до системи "Електронний суд", суд апеляційної інстанції відхиляє, оскільки відомостей про те, що два ноутбуки, зазначені в Акті Технічного огляду комп`ютерної техніки № 01/03 від 22.02.2025 є єдиними доступними відповідачу, як суб`єкту владних повноважень, технічними засобами, матеріали справи не містять.

Враховуючи те, що Департамент житлово-комунального господарства Харківської міської ради є суб`єктом владних повноважень, представництвом інтересів якого в судах займається відповідний юридичний відділ, доводи про несправність двох комп`ютерних засобів не можуть вважатись поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження.

Перебування комп`ютерної техніки на ремонті починаючи з кінця лютого 2025 року по 10.04.2025 (тобто більше одного місяця) не свідчить про зупинення діяльності апелянта, як суб`єкта владних повноважень. Доказів зворотного матеріали справи не містять.

На переконання суду апеляційної інстанції, труднощі в організації належного виконання обов`язків працівників (незабезпечення комп`ютерною технікою) не є об`єктивними та непереборними обставинами, які перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження.

Вказана позиція підтверджена висновками Верховного Суду, викладеними в ухвалах від 27.07.2020 по справі № 580/1443/19, від 27.10.2020 по справі № 460/1245/19.

Також суд акцентує увагу на тому, що органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених, в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтермінувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 29.06.2022 у справі № 240/16920/21, від 29.08.2022 у справі № 640/21878/20, від 22.09.2022 у справі № 640/9839/20.

Неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 29.06.2022 у справі № 240/16920/21, від 17.08.2022 у справі №240/30759/21, від 29.08.2022 у справі № 640/21878/20, від 22.09.2022 у справі № 640/9839/20, від 27.10.2022 у справі № 400/233/21.

До того ж, вказаним підставам для поновлення строку на апеляційне оскарження вже було надано оцінку в ухвалі суду від 19.06.2025 та визнано їх не поважними.

Також, як на причину пропуску строку звернення до суду, відповідач посилається на введення Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 з 24 лютого 2022 року воєнного стану на території України, часті повітряні тривоги, постійне та тривале відключення електроенергії, що унеможливило своєчасно подати апеляційну скаргу.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах воєнного стану Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, сформованою у постановах від 26 вересня 2022 року у справі № 560/403/22, від 16 лютого 2023 року у справі № 640/7964/21 та від 28 лютого 2023 року у справа №400/6312/21, лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку для органу державної влади, за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на роботу цього державного органу.

Суб`єкт владних повноважень не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до частини другої статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22 - 23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28 березня 2006 року, заява № 23436/03).

Отже, встановлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Без наявності строків на процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Посилання відповідача на повітряні тривоги та обмеження подачі електроенергії колегія суддів вважає необґрунтованими, через те, що наведене не свідчить про наявність поважних причин пропуску відповідачем строку на апеляційне оскарження рішення, оскільки відповідач не надав доказів того, що такі обставини існували безперервно, не обґрунтовує яким саме чином такі обставини об`єктивно перешкодили вчасному поданню апеляційної скарги.

Покликання на введення воєнного стану на території України та обмеження подачі електроенергії не може бути поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної скарги для суб`єкта владних повноважень без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану та обмеження подачі електроенергії вплинуло на неможливість подання апеляційної скарги, що, в свою чергу, обумовило пропуск строку на її подання.

Доказів існування інших непереборних обставин, які перешкоджали скористатись правом на звернення з апеляційною скаргою у межах визначеного Кодексом адміністративного судочинства України строку, відповідачем не надано.

Отже, наведені відповідачем обставини, якими обґрунтовано поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 24.02.2025 по справі № 520/8464/24, не пов`язані з об`єктивними перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду, а тому колегія суддів дійшла висновку про неповажність наведених скаржником причин та відсутності підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Як вбачається з довідки про доставку електронного листа, сформованої в автоматизованій системі діловодства спеціалізованого суду, копію ухвали від 19.06.2025 про залишення апеляційної скарги без руху, доставлено до електронного кабінету Департаментом житлово-комунального господарства Харківської міської ради 19.06.2025 о 22:10 (неробочий час), а тому датою вручення копії вказаної ухвали вважається 20.06.2025 (наступний робочий день).

Таким чином, строк для усунення недоліків закінчився 30.06.2025.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Згідно з ч. 3 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що апелянтом пропущено строк на апеляційне оскаржувану ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 19.06.2025 по справі № 520/8464/24, у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовлено, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В

Визнати неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 24.02.2025 по справі № 520/8464/24, наведені Департаментом житлово-комунального господарства Харківської міської ради.

Заяву Департаментом житлово-комунального господарства Харківської міської ради про поновлення строку на апеляційне оскарження залишити без задоволення.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 24.02.2025по справі № 520/8464/24 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді Я.М. Макаренко С.П. Жигилій