Справа № 420/21097/24
Суддя: Бітов А.І.
Дата ухвалення: 2025-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 липня 2025 р.м. ОдесаСправа № 420/21097/24

Категорія:111030000 Головуючий в 1 інстанції: Марин П.П.

Місце ухвалення: м. Одеса

Дата складання повного тексту: 21.11.2024 р.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого Бітова А.І.

суддів Лук`янчук О.В.

Ступакової І.Г.

у зв`язку з поданням апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яке ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), справа розглянута згідно п.3 ч.1 ст. 311 КАС України,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2024 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "ЗАВОД ТЕМП" до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И Л А :

У липні 2024 року товариство з обмеженою відповідальністю (далі ТОВ) "ЗАВОД ТЕМП" звернулося до суду з позовом до Головного управління (далі ГУ) ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС в Одеській області №21970/15-32-04-06 від 23 травня 2024 року.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач вказував, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки податковий орган у акті перевірки робить висновок про умисне вчинення позивачем порушення, тобто несвоєчасної сплати податків, що підтверджується фактичним поданням декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки та обізнаність позивача з вимогами ПК України. Товариство вважає, що сама по собі обізнаність платника податків про вимоги податкового законодавства не свідчить про наявність умислу в діях платника. Відповідачем належним чином не обґрунтовано застосування до платника податку саме п.124.1 ст. 124 ПК України. При цьому, платником податків не заперечується, що ним самостійно визначено суму податкового зобов`язання з податку на нерухоме майно, а також несвоєчасність сплати товариством таких узгоджених грошових зобов`язань. При цьому, позивач наголошує на відсутності вини та умислу, оскільки з початком повномасштабної збройної агресії РФ проти України позивач не мав можливості своєчасно та в повній мірі сплатити узгоджені суми грошових зобов`язань. Порушення строку сплати узгоджених грошових зобов`язань пов`язане зі скрутним фінансовим станом підприємства, що вбачається з Фінансової звітності малого підприємства станом на 30 вересня 2022 року та Фінансової звітності малого підприємства станом на 31 грудня 2022 року. Відповідно до Фінансової звітності малого підприємства станом на 30 вересня 2022 року непокритий збиток (код рядка 1420) підприємства на кінець звітного періоду становить (2 183,1), тобто більше 2 мільйонів. Чистий збиток підприємства (код рядка 2 350) становить (551,7). Відповідно до Фінансової звітності малого підприємства станом на 31 грудня 2022 року непокритий збиток (код рядка 1420) підприємства на кінець звітного періоду становить (2 217,5), тобто знов більше 2 мільйонів. Чистий збиток підприємства (код рядка 2 350) становить (586,1).

У зв`язку з початком повномасштабного вторгнення РФ, введенням військового стану та цілодобовими обстрілами м. Одеса виробнича діяльність позивача майже повністю була зупинена. До початку війни позивач отримував прибуток від здачі в оренду нежитлових приміщень, однак після початку повномасштабного вторгнення більшість орендарів призупинили дію договорів оренди до кінця військової стану, у зв`язку з зупиненням господарської діяльності.

Позивач стверджував, що на підставі п.3 розділу ІІ Порядку підтвердження можливості чи не можливості виконання платником податків обов`язків, визначених у пп.69.1 п.69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України позивач звернувся до контролюючого органу з заявою від 26 вересня 2022 року у якій зазначив, що ТОВ "ЗАВОД ТЕМП" з 01 березня 2022 року та до закінчення дії воєнного стану не має можливості сплачувати наступні податки: податок на нерухоме майно, та податок на землю.

Однак, контролюючий орган 12 жовтня 2022 року прийняв рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку №20/15-32-04, яким вирішив, що ТОВ "ЗАВОД ТЕМП" має можливість своєчасно виконувати свої податкові обов`язки. 16 травня 2023 року ТОВ "ЗАВОД ТЕМП" звернувся до контролюючого органу з заявою про розстрочення податкового боргу по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки та з заявою щодо надання розстрочення податкового боргу по земельному податку. Відповіді на заяву про розстрочення податкового боргу по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки податковим органом надана не була.

Разом з чим, згідно відповіді ГУ ДПС в Одеській області від 05 червня 2023 року щодо розстрочення податкового боргу по земельному податку, контролюючий орган серед іншого зазначив, що на даний час підприємство має ознаки неплатоспроможності, що є додатковим підтвердженням наявності загрози виникнення (накопичення) податкового боргу.

Отже, незважаючи на фактичну відмову у розстроченні податкового боргу по земельному податку ГУ ДПС у Одеській області фактично самостійно підтвердило складний матеріальний стан підприємства та наявність ознак неплатоспроможності.

Вищенаведені обставини, на думку позивача, свідчать про об`єктивну неможливість своєчасно виконувати зобов`язання та те, що товариство діяло добросовісно та з належною обачністю, повідомляючи контролюючі органи, про неможливість своєчасного погашення існуючого податкового боргу.

Також позивач звертає увагу на порушення які допущенні контролюючим органом при складенні акту перевірки та розрахунку штрафних санкцій. Так, у акті перевірки зазначена декларація з податку на нерухоме майно від 03 лютого 2022 року №, однак такої декларації взагалі не подавалось позивачем. У формі додатку до податкового повідомлення рішення розрахунок (фінансових) санкцій за порушення правил сплати (перерахування) грошового зобов`язання відповідно до ст. 124 ПК України ТОВ "ЗАВОД ТЕМП" в колонці реєстраційний номер документу (звітності), зазначена вже інша податкова декларація з податку на нерухоме майно за 2022 рік ТОВ "ЗАВОД ТЕМП", а саме №. Щодо декларації з податку на нерухоме майно за 2022 рік № взагалі не було встановлено порушень зі сплати податкових зобов`язань, при цьому є незрозумілим яким чином вона з`явилась у розрахунку штрафних санкцій.

На думку позивача, зазначення у розрахунку штрафних санкцій декларації з приводу якої не було встановлено порушень в акті перевірці суперечить нормам податкового законодавства України та порушує права платника податків на надання обґрунтованих пояснень з приводу встановлених в ході перевірки порушень.

Також, позивач вважав, що сума податкового повідомлення-рішення невірно розраховано арифметично. Так, позивач не заперечує, що товариством було подано податкову декларацію з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за звітний 2023 рік від 07 лютого 2023 року № на загальну суму податку 179 144,60 грн. Однак, 20 лютого 2024 року до контролюючого органу була подана уточнена податкова декларацію з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за звітний 2023 рік, а саме уточнена попередня декларація №. Відповідно до уточненої податкової декларації сума податкового зобов`язання була зменшена на 21 708 грн. та загальна сума податкового зобов`язання складала вже 157 436,60 грн. Отже, сума погодженого податкового зобов`язання, яке підлягало сплаті була зменшена. На момент камеральної перевірки уточнена податкова декларація вже була подана та була наявна у контролюючого органу, однак, не була врахована під час здійснення камеральної перевірки та розрахунку нарахування штрафних санкцій.

Враховуючи вищевикладене, позивач вважав, що оскільки контролюючим органом не було враховано уточнену податкову декларацію, сума нарахованого штрафу повинна бути меншою ніж фактично нараховано контролюючим органом, а, отже, загальний штраф зазначений в податковому повідомленні-рішення є невірним та повинен бути меншим.

Отже, позивач вважає, що контролюючий орган безпідставно застосував до товариства штраф у розмірі 10% від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання, передбачений п.124.1 ст. 124 ПК України, а податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Одеській області №21970/15-32-04-06 від 23 травня 2024 року не ґрунтується на вимогах законодавства, прийнято без врахування усіх обставин, є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідач позов не визнав, вказуючи, що контролюючим органом було проведено камеральну перевірку з питання порушення термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, протягом строків, визначених пп.266.10.1 п.266.10 ст. 266 ПК України платника ТОВ "ЗАВОД ТЕМП". За результатами перевірки складено акт від 01 травня 2024 року №18645/15-32-04-06/02971268 (далі акт). Перевіркою встановлено порушення платником граничних термінів сплати самостійно визначеного грошового зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, протягом строків, визначених пп.266.10.1 п.266.10 ст. 266 ПК України, в сумі 226 016,99 грн. за звітний податковий період 2022-2023 рр.

На підставі акту перевірки винесено податкове повідомлення-рішення від 23 травня 2024 року №21970/15-32-04-06 про застосування штрафних санкцій у сумі 22 601,71 грн. У зв`язку з недостатністю документів, що підтверджують неможливість виконання платником податків податкових обов`язків, ГУ ДПС в Одеській області прийнято рішення щодо можливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку від 12 жовтня 2022 року №20/15-32-04.

Отже, контролюючий орган вважає, що позовні вимоги позивача щодо визнання незаконним оскаржуваного податкового повідомлення-рішення є необґрунтованими, та такими, що не підлягають задоволенню.

Справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2024 року позов ТОВ "ЗАВОД ТЕМП" до ГУ ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення задоволено.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС в Одеській області №21970/15-32-04-06 від 23 травня 2024 року.

Стягнуто з ГУ ДПС в Одеській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ТОВ "ЗАВОД ТЕМП" судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 3 028 грн. Стягнуто з ГУ ДПС в Одеській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ТОВ "ЗАВОД ТЕМП" судові витрати на правничу допомогу в розмірі 3 000 грн.

В апеляційній скарзі ГУ ДПС в Одеській області ставиться питання про скасування судового рішення в зв`язку з тим, що воно постановлено з неправильним застосуванням норм матеріального права, з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, а також що у зв`язку з тим, що висновки суду не відповідають обставинам справи.

Доводи апеляційної скарги:

- тимчасово, на період дії воєнного стану, починаючи з 27 травня 2022 року, привалюють норми в частині звільнення від відповідальності за несвоєчасне виконання платником податків податкових обов`язків у випадках та за умов, передбачених п.69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України;

- камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

У відзиві ТОВ "ЗАВОД ТЕМП" на апеляційну скаргу вказується, що рішення суду першої інстанції є вірним, а тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги ГУ ДПС в Одеській області, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Судом першої інстанції встановлені, судом апеляційної інстанції підтверджені, учасниками апеляційного провадження неоспорені наступні обставини.

ТОВ "ЗАВОД ТЕМП", , зареєстрований юридичною особою 18 вересня 2002 року, про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис №0024454. Види діяльності підприємства: Основний: 28.29 Виробництво інших машин і устаткування загального призначення, н.в.і.у.; Інші: 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого майна.

На підставі п.п.20.1.4 п.20.1 ст. 20 розділу І, п.75.1 ст. 75 розділу ІІ ПК України, у порядку визначеному п.76.2 ст. 76 розділу ІІ ПК України головним державним інспектором Одеського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС в Одеській області проведено камеральну перевірку ТОВ "ЗАВОД ТЕМП" з питань порушення термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки та за результатами перевірки складено Акт про результати перевірки щодо порушення правил (термінів) сплати (перерахування) узгодженої суми податкового зобов`язання податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки від 01 травня 2024 року №18645/15-32-04-06/02971268.

Зазначеною перевіркою встановлено порушення позивачем термінів сплати самостійно визначеного грошового зобов`язання податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, а саме:

- декларація з податку на нерухоме майно (код платежу 18010400) від 03 лютого 2022 року №, граничний термін сплати 29 квітня 2022 року, дата фактично сплати 28 липня 2023 року, сума податкового боргу, що сплачено 2 920,04; кількість днів прострочення 364;

- декларація з податку на нерухоме майно (код платежу 18010400) від 03 лютого 2022 року №, граничний термін сплати 31 жовтня 2022 року, дата фактично сплати 28 липня 2023 року, сума податкового боргу, що сплачено 17 079,96; кількість днів прострочення 270;

- - декларація з податку на нерухоме майно (код платежу 18010400) від 03 лютого 2022 року №, граничний термін сплати 29 липня 2022 року, дата фактично сплати 18 липня 2023 року, сума податкового боргу, що сплачено 9786,15; кількість днів прострочення 354;

- декларація з податку на нерухоме майно (код платежу 18010400) від 03 лютого 2022 року №, граничний термін сплати 31 жовтня 2022 року, дата фактично сплати 06 вересня 2023 року, сума податкового боргу, що сплачено 37 289,29 грн; кількість днів прострочення 310;

- декларація з податку на нерухоме майно (код платежу 18010400) від 03 лютого 2022 року №, граничний термін сплати 29 липня 2022 року, дата фактично сплати 17 липня 2023 року, сума податкового боргу, що сплачено 15 000; кількість днів прострочення 353;

- декларація з податку на нерухоме майно (код платежу 18010400) від 03 лютого 2022 року №, граничний термін сплати 30 січня 2023 року, дата фактично сплати 06 вересня 2023 року, сума податкового боргу, що сплачено 54 369,25; кількість днів прострочення 219;

- декларація з податку на нерухоме майно (код платежу 18010400) від 07 лютого 2023 року №, граничний термін сплати 01 травня 2023 року, дата фактично сплати 06 вересня 2023 року, сума податкового боргу, що сплачено 44 786,15; кількість днів прострочення 128;

- декларація з податку на нерухоме майно (код платежу 18010400) від 07 лютого 2023 року №, граничний термін сплати 31 липня 2023 року, дата фактично сплати 25 вересня 2023 року, сума податкового боргу, що сплачено 677,23; кількість днів прострочення 56;

- декларація з податку на нерухоме майно (код платежу 18010400) від 07 лютого 2023 року №, граничний термін сплати 31 липня 2023 року, дата фактично сплати 06 вересня 2023 року, сума податкового боргу, що сплачено 44 108,92; кількість днів прострочення 37.

На підставі вищезазначеного Акту перевірки, а також в порядку пп.266.10.1 п.266.10 ст. 266 ПК України ТОВ "ЗАВОД ТЕМП" за порушення строку сплати самостійно визначеного узгодженого грошового зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості за період 2022 2023 року, винесено податкове повідомлення-рішення від 23 травня 2024 року №21970/15-32-04-06 (форма "Ш"), яким ТОВ "ЗАВОД ТЕМП" зобов`язано сплатити штраф у розмірі 10 % у сумі 22 601,71 грн. на підставі п.124.3 ст. 124 ПК України за затримку на 364, 353, 219, 354, 310, 270, 56, 128, 37 календарних днів сплати грошового зобов`язання в сумі 226 016, 99 грн.

Не погоджуючись із податковим повідомленням-рішенням від 23 травня 2024 року №21970/15-32-04-06, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи справу, суд першої інстанції виходив з того, що декларація від 03 лютого 2022 року № до контролюючого органу не подавалася, а тому встановлення порушення строків її подання є безпідставним.

Також судом першої інстанції встановлено, що позивачем було подано до контролюючого органу податкову декларацію на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за звітній 2023 рік від 07 лютого 2023 року № на загальну суму податку 179 144,60 грн. В подальшому 20 лютого 2024 року позивачем також було подано до ГУ ДПС в Одеській області уточнену податкову декларацію з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за звітній 2023 рік № на загальну суму податку 157 436,60 грн. та вказана уточнююча декларація була прийнята контролюючим органом, що підтверджується наявними в матеріалах справи квитанціями, однак при проведенні камеральної перевірки та розрахунку штрафних санкцій відповідачем уточнююча декларація врахована не була.

З урахуванням зазначеного, суд першої інстанції вважав, що податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС в Одеській області №21970/15-32-04-06 від 23 травня 2024 року, є протиправним та підлягає скасуванню.

Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції правильними і такими, що відповідають вимогам ст.ст. 2, 6-12, 77 КАС України, пп.75.1.1 п.75.1 ст. 75, 76.2 ст. 76, п.86.2, 86.7 ст. 86, пп.109.1, 109.2, 109.3 ст. 109, ст. 112, п.п.124.2, 124.3 ст. 124 ПК України.

Колегія суддів не приймає до уваги доводи апелянта, виходячи з наступного.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює ПК України, який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Так, судова палата Верховного Суду з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду Верховний Суд у постанові від 21 лютого 2020 року у справі №826/17123/18 відступила від висновків Верховного Суду, які викладено в постановах Верховного Суду від 13 березня 2018 року (справа №804/1113/16), від 24 травня 2019 року (справа №826/16221/15), від 3 жовтня 2019 року (справа №820/850/16), від 16 жовтня 2019 року (справа №820/11291/15), від 22 листопада 2019 року (справа №815/4392/15) та сформулювала правовий висновок, відповідно до якого незалежно від прийнятого платником податків рішення про допуск (недопуск) посадових осіб до перевірки, оскаржуючи в подальшому наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. При цьому, таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.

Питання дотримання відповідачем процедури призначення перевірки не досліджується судом оскільки вказана процедура позивачем не заперечується, натомість позивач не погоджується з процедурою її проведення та в подальшому відображення її результатів у акті перевірки.

Разом з чим, позивач в адміністративному позові наголошує, що контролюючим органом були допущенні порушення при складанні акту перевірки та розрахунку штрафних санкцій.

Статтею 67 Конституції України закріплено обов`язок кожного сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

ПК України є спеціальним законом з питань оподаткування та установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.

Стаття 124 ПК України визначає відповідальність за порушення правил сплати (перерахування) грошового зобов`язання.

Так, згідно п.124.1 цієї статті у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах:

при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу;

при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Якщо зарахування коштів з електронного рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість в оплату узгодженої суми грошового зобов`язання, визначеного в уточнюючому розрахунку до податкової декларації, здійснюється на наступний операційний (банківський) день, штрафи, визначені у цьому пункті, не застосовуються.

Відповідно п.124.2 ст. 124 ПК України діяння, передбачені п.124.1 цієї статті, вчинені умисно, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання.

Згідно п.124.3 ст. 124 ПК України діяння, передбачені п.124.2 цієї статті, вчинені повторно протягом 1095 календарних днів або які призвели до прострочення сплати грошового зобов`язання на строк більше 90 календарних днів, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 50 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання.

Підпунктом 109.1 ст. 109 ПК України встановлено, що податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом. Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Пунктами 109.2, 109.3 ст. 109 ПК України встановлено, що порушення податкового законодавства та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України. У випадках, визначених п.119.3 ст. 119, п.п.123.2-123.5 ст. 123, п.п.124.2, 124.3 ст. 124, п.п.125-1.2-125-1.4 ст. 125-1 цього Кодексу, необхідною умовою притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення є встановлення контролюючими органами вини особи.

Стаття 112 ПК України визначає загальні умови притягнення до фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Зокрема, встановлено, що особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом (п.112.1).

Особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання. Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності (п.112.2). У разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків. Порядок доведення обставин, за яких особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинене податкове правопорушення, в межах судового провадження визначається процесуальним законодавством. Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи (п.112.7).

Також цієї нормою у п.112.8 визначено обставини, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а у ст. 112-1 ПК України обставини, що пом`якшують відповідальність особи.

У постановах від 16 березня 2023 року у справі №600/747/22-а, від 03 серпня 2023 року у справі №520/22505/21, від 22 серпня 2023 року у справі №520/18519/21 Верховний Суд сформулював висновки, які дають можливість розмежувати обставини, які утворюють склад правопорушення, за яке платник податків може бути притягнутий до відповідальності на підставі п.п.124.1, 124.2, 124.3 ст. 124 ПК України.

Так, позиція Верховного Суду полягає в тому, що відповідальність, передбачена п.124.1 ст. 124 ПК України, не пов`язана із встановленням/доведенням вини платника податків у формі умислу у вчиненому діянні (дії або бездіяльності). Для притягнення до фінансової відповідальності платника податків згідно з цією нормою за загальним правилом достатнім є виявлення факту допущення платником податків порушення строку сплати узгодженої суми грошового зобов`язання.

Водночас обов`язковою умовою, з якою законодавець пов`язує настання відповідальності у вигляді штрафу за п.п.124.2, 124.3 ст. 124 ПК України є доведення контролюючим органом вини платника податків у формі умислу, а саме, - що платник податків мав можливість вжити заходи щодо дотримання правил та норм ПК України, але умисно не вчиняв певні дії щодо сплати узгодженої суми грошового зобов`язання.

Невиконання або неналежне виконання встановлених законодавством правил завжди є наслідком дій (бездіяльності) особи, які кваліфікуються як умисні, оскільки як невиконання так і неналежне виконання є порушенням обов`язків, закріплених за платником податків у статті 16 ПК України. Вина є характеризуючою обставиною дій (бездіяльності) особи, яка полягає у тому, що особа повинна та може дотримуватися встановлених Кодексом правил та норм. Вина в податкових правопорушеннях завжди нерозривно пов`язана з встановленням умислу. У противагу цьому слід зазначити, що умисел у діях платника податків відсутній, якщо результат його поведінки не залежить від змісту і порядку дій. Тобто у разі, коли платник, діючи своєчасно, добросовісно й з належною обачністю не зміг би уникнути негативних наслідків податкового характеру. Відтак, особа вважається такою, що умисно допустила порушення податкової дисципліни, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких ПК України передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.

Тобто умовами, які визначають вину особи, у розумінні ст. 112 Кодексу є:

- встановлення можливості дотримання особою правил та норм, за порушення яких Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжиття цією особою достатніх заходів щодо їх дотримання;

- доведення контролюючим органом того, що вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

Саме можливість особою дотримуватися правил та норм, за порушення яких Кодексом передбачена відповідальність, однак не вжиття нею достатніх заходів щодо їх дотримання, через вчинення дій, які можуть бути кваліфіковані як нерозумні, недобросовісні та без належної обачності, за умови доведення цього контролюючим органом, є свідченням вини особи, у вчинені податкового правопорушення.

Тобто обов`язок доведення вини, ПК України покладено на контролюючий орган, без виконання якого, особу не можливо притягнути до фінансової відповідальності за податкове правопорушення, для кваліфікації якого, умовою є наявність вини.

Так, згідно з п.109.3 ст. 109 Кодексу, необхідною умовою притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення є встановлення контролюючими органами вини особи, лише у випадках визначених п.119.3 ст. 119, п.п.123.2 123.5 ст. 123, п.п.124.2, 124.3 ст. 124, п.п. 125-1.2 125-1.4 ст. 125-1 цього Кодексу.

Юридичним фактом, з яким законодавець пов`язує відповідальність у вигляді штрафу на підставі п.124.3 ст. 124 ПК України, є обов`язок доведення контролюючим органом умислу платника податків, а саме, що платник податків мав можливість вжити заходи щодо дотримання правил та норм ПК України, але умисно не вчиняв певні дії щодо сплати узгодженої суми грошового зобов`язання.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08 грудня 2022 року у справі №520/9294/21 та від 03 серпня 2023 року у справі №520/22505/21.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що для притягнення платника податків до відповідальності на підставі п.124.2 ст. 124 ПК України обов`язково має бути встановлений факт за умисного діяння щодо несвоєчасної сплати узгоджених сум грошових зобов`язань.

Відповідно пп.75.1.1 п.75.1 ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО. Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Пунктом 76.2 ст. 76 ПК України визначено порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог ст. 86 цього Кодексу.

Пунктом 86.2 ст. 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному ст. 42 цього Кодексу.

Відповідно п.86.7 ст. 86 ПК України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому пп.78.1.5 п.78.1 ст. 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

За змістом п.86.1 ст. 86 ПК України матеріалами перевірки є: акт (довідка) перевірки з інформативними додатками, які є його невід`ємною частиною; заперечення, надані платником податків до акта (довідки) перевірки (у разі їх наявності на час розгляду); пояснення та їх документальне підтвердження, які надані платником податків відповідно до пп.16.1.15 п.16.1 ст. 16 та відповідно до абз.2 пп.17.1.6 п.17.1 ст. 17 розділу I цього Кодексу.

Згідно з пп.86.7.4 п.86.7 ст. 86 ПК України під час розгляду матеріалів перевірки комісія з питань розгляду заперечень: встановлює, чи вчинив платник податку, щодо якого було складено акт перевірки, порушення податкового, валютного та/або іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи; розглядає обставини вчинених правопорушень, які відображені в акті перевірки, а також встановлені при розгляді наданих платником податків відповідно до цього пункту письмових пояснень та їх документального підтвердження (зокрема щодо обставин, що стосуються події правопорушення, та вжитих платником податків заходів щодо дотримання правил та норм законодавства, з посиланням на документи та інші фактичні дані, що підтверджують зазначені обставини); досліджує питання наявності або відсутності обставин, що виключають вину у вчиненні правопорушення (крім правопорушень, відповідальність за які настає незалежно від наявності вини), пом`якшують або звільняють від відповідальності; досліджує питання щодо необхідності проведення перевірки у порядку, встановленому пп.78.1.5 п.78.1 ст. 78 цього Кодексу; визначає розмір грошових зобов`язань та/або суму зменшення бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, та/або суму зменшення податку на доходи фізичних осіб, задекларованого до повернення з бюджету, зокрема при використанні права на податкову знижку, та/або заниження чи завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, а також необхідність надсилання (вручення) платнику податків відповідного податкового повідомлення-рішення у випадках, передбачених цим Кодексом. При розгляді матеріалів перевірки контролюючим органом досліджуються всі наявні фактичні дані, що стосуються предмета розгляду, у тому числі документи, надані платником податків або витребувані у нього, письмові та усні пояснення платника податку, інші фактичні дані, що наявні або доступні контролюючому органу. За результатами розгляду матеріалів перевірки комісія з розгляду заперечень приймає висновок, що є невід`ємною частиною матеріалів перевірки. У разі встановлення необхідності проведення позапланової документальної перевірки у порядку, встановленому пп.78.1.5 п.78.1 ст. 78 цього Кодексу, висновок за результатами розгляду матеріалів перевірки приймається комісією з питань розгляду заперечень після проведення такої перевірки з урахуванням її результатів. У разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, проведеної на підставі пп.78.1.5 п.78.1 ст. 78 цього Кодексу у зв`язку з розглядом наданих у порядку, визначеному цим пунктом, заперечень до акта (довідки) перевірки, або розглядом скарги на прийняте контролюючим органом податкове повідомлення-рішення, вони мають право подати свої заперечення до контролюючого органу, який проводив таку перевірку, протягом п`яти робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Розгляд таких заперечень окремо не здійснюється. Такі заперечення долучаються до матеріалів перевірки або матеріалів щодо розгляду скарги, а наведені в них факти та дані враховуються контролюючим органом при формуванні у передбаченому цим підпунктом порядку висновку за результатами розгляду матеріалів перевірки або під час розгляду скарги на прийняте податкове повідомлення-рішення у порядку, встановленому статтею 56 цього Кодексу.

Пунктом 86.8 ст. 86 ПК України передбачено, що податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому ст. 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному ст. 42 цього Кодексу. За наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та додаткових документів і пояснень, зокрема документів, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, поданих у порядку, встановленому цією статтею, податкове повідомлення-рішення приймається в порядку та строки, визначені пунктом 86.7 цієї статті.

З огляду на вказані норми законодавства, у випадку встановлення контролюючим органом на підставі сукупності відповідних даних податкових декларацій та електронних систем і реєстрів обставин, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог податкового законодавства, він (контролюючий орган) не позбавлений можливості встановлювати наявність у платника податків винного діяння в умисній формі.

Разом з тим, такі обставини з відповідним обґрунтуванням висновків про умисність діяння в обов`язковому порядку мають бути зазначені в акті камеральної перевірки, який за усталеною позицією Верховного Суду є носієм доказової інформації щодо виявленого порушення, а його висновки можуть бути спростовані шляхом подання до контролюючого органу заперечень на акт перевірки (постанова Верховного Суду від 19 червня 2020 року у справі №140/388/19).

За змістом ПК України подання заперечень на акт перевірки є правом, а не обов`язком платника податків, а тому контролюючий орган безпосередньо вже в акті перевірки має зазначити усі обставини, які у подальшому будуть предметом розгляду під час прийняття податкового повідомлення-рішення.

Виконання такої вимоги забезпечує розуміння платником податків встановленого контролюючим органом складу правопорушення, за яке його може бути притягнуто до відповідальності, та забезпечує реальну можливість реалізації права, передбаченого п.86.7 ст. 86 ПК України, щодо надання платником податків своїх заперечень та додаткових документів і пояснень, зокрема, але не виключно, документів, що спростовують встановлені обставини та висновки щодо вини, підтверджують наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу.

Відсутність в акті камеральної перевірки обставин, які характеризують таку ознаку виявленого діяння як умисність, вказує на необґрунтованість прийняття в подальшому податкового повідомлення-рішення на підставі п.124.2 ст. 124 ПК України.

Як вбачається з матеріалів справи, акт камеральної перевірки не містить жодних обґрунтувань умисного вчинення позивачем порушення норм п.57.1 ст. 57 ПК України та необхідності застосування до позивача фінансових санкцій, передбачених п.124.3 ст. 124 ПК України.

Доказів умисної несвоєчасної сплати позивачем узгоджених сум грошових зобов`язань відповідачем до суду не надано.

Відповідно до Фінансової звітності малого підприємства станом на 30 вересня 2022 року непокритий збиток (код рядка 1420) підприємства на кінець звітного періоду становить - (2 183,1), тобто більше 2 мільйонів. Чистий збиток підприємства (код рядка 2350) становить - (551,7).

Згідно Фінансової звітності малого підприємства станом на 31 грудня 2022 року непокритий збиток (код рядка 1420) підприємства на кінець звітного періоду становить - (2 217,5), тобто знов більше 2 мільйонів. Чистий збиток підприємства (код рядка 2350) становить - (586,1).

Як вбачається з матеріалів справи, враховуючи повномасштабне вторгнення РФ, введення військового стану та цілодобові обстріли м. Одеса, ТОВ "ЗАВОД ТЕМП" на підставі п.3 розділу ІІ Порядку підтвердження можливості чи не можливості виконання платником податків обов`язків, визначених у пп.69.1 п.69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України звернулося до контролюючого органу з заявою від 26 вересня 2022 року, у якій зазначило, що ТОВ "ЗАВОД ТЕМП" з 01 березня 2022 року та до закінчення дії воєнного стану не має можливості сплачувати наступні податки: податок на нерухоме майно, податок на землю.

Однак, контролюючий орган 12 жовтня 2022 року прийняв рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку №20/15-32-04, яким вирішив, що ТОВ "ЗАВОД ТЕМП" має можливість своєчасно виконувати свої податкові обов`язки.

16 травня 2023 року ТОВ "ЗАВОД ТЕМП" звернувся до контролюючого органу з заявою про розстрочення податкового боргу по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки та з заявою щодо надання розстрочення податкового боргу по земельному податку.

Згідно відповіді ГУ ДПС в Одеській області від 05 червня 2023 року щодо розстрочення податкового боргу по земельному податку відповідачем було проаналізовано фінансовий стан ТОВ "Завод Темп" та документи надані до нього, з оцінки платоспроможності підприємства, яка здійснюється для встановлення можливості погашення підприємством грошових зобов`язань (податкового боргу), випливає, що коефіцієнт покриття, який показує платіжні можливості підприємства на період, що дорівнює середній тривалості одного обороту всіх оборотних засобів, за умови своєчасних розрахунків дебіторів, реалізації готової продукції та продажу (у разі потреби) матеріальних оборотних засобів, дорівнює 0.8, що нижче граничного рівня, підприємству необхідно розглянути заходи, заплановані ним для забезпечення виконання короткотермінових зобов`язань. Коефіцієнт загальної ліквідності характеризує очікувану платоспроможність підприємства на період, що дорівнює середній тривалості одного обороту дебіторської заборгованості, за умовами своєчасного погашення дебіторської заборгованості складає 0,41, що нижче граничного рівня, тому необхідно проаналізувати заходи, які передбачено вжити підприємством протягом дії розстрочення.

Також у вказаному листі податковий орган зазначає, що на даний момент підприємство має ознаки неплатоспроможності, що є додатковим підтвердженням наявності загрози виникнення (накопичення) податкового боргу.

Отже, відповідач відмовляючи позивачу у розстроченні податкового боргу по земельному податку, фактично зазначив, що товариство має складний матеріальний стан та наявні ознаки неплатоспроможності.

Крім того, як зазначає позивач та не заперечується контролюючим органом борг зі сплати податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки сплачено у повному обсязі.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції щодо недоведеності винних дій позивача за вказаних обставин.

В свою чергу, колегія суддів враховує, що в розділі І акту камеральної перевірки "При перевірці використано" вказано податкові декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2022 рік від 03 лютого 2022 року №, за 2023 рік від 07 лютого 2023 року №, при цьому в розділі ІІ "Перевіркою встановлено" зазначено інші декларації, а саме: від 03 лютого 2022 року № та від 07 лютого 2023 року №.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні докази подання позивачем декларації від 03 лютого 2022 року № до контролюючого органу, а тому встановлення порушення строків її подання є безпідставним.

Колегія суддів також встановлено, що позивачем було подано до контролюючого органу податкову декларацію на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за звітній 2023 рік від 07 лютого 2023 року № на загальну суму податку 179 144,60 грн., яка в подальшому 20 лютого 2024 року була уточнена на загальну суму податку 157 436,60 грн., та вказана уточнююча декларація була прийнята контролюючим органом, що підтверджується наявними в матеріалах справи квитанціями, однак при проведенні камеральної перевірки та розрахунку штрафних санкцій відповідачем уточнююча декларація врахована не була.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів доходить висновку, що податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС в Одеській області №21970/15-32-04-06 від 23 травня 2024 року є протиправним та підлягає скасуванню.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції щодо наявності підстав для задоволення позову ТОВ "ЗАВОД ТЕМП".

Враховуючи все вищевикладене, колегія судів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують, відповідно, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Колегія суддів не змінює розподіл судових витрат відповідно ст. 139 КАС України.

Оскільки дана справа правомірно віднесена судом першої інстанції до категорії незначної складності та розглядалась за правилами спрощеного провадження, постанова суду апеляційної інстанції відповідно до ч.5 ст. 328 КАС України в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 308, 311, п.1 ч.1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322, 325, ч.5 ст. 328 КАС України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2024 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків передбачених п.2 ч.5 ст. 328 КАС України.

Повне судове рішення складено 08 липня 2025 року.

Головуючий: Бітов А.І.

Суддя: Лук`янчук О.В.

Суддя: Ступакова І.Г.