Справа № 460/6680/25
Суддя: Н.В. Друзенко
Дата ухвалення: 2025-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

08 липня 2025 року м. Рівне №460/6680/25

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Друзенко Н.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом

Приватного підприємства «Хорс»
доГоловного управління ДПС у Рівненській області, Головного управління ДПС у м. Києві
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій, -

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство «Хорс» звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Рівненській області, Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві від 03.01.2025 №1005 про відповідність платника податку на додану вартість Приватного підприємства «Хорс» критеріям ризиковості платника податку; зобов`язання Головного управління ДПС у Рівненській області виключити Приватне підприємство «Хорс» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Ухвалою суду від 11.04.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі; розгляд справи ухвалено провести за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 08.07.2025 відмовлено в задоволенні клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 29.12.2024 через включення ГУ ДПС у м. Києві позивача до переліку ризикових, останній подав письмові пояснення щодо спростування критеріїв ризиковості платника податків, усього було подано 49 документів. При цьому, ПП «Хорс» зауважувало, що має необхідні матеріальні ресурси (склади, обладнання), а також кадрові ресурси, залучені на підставі укладених цивільно-правових угод. Щодо взаємовідносин з покупцем (ТОВ «ТД ДОМІНАНТА») були надані договір, видаткові накладні, рахунки-фактури, платіжні інструкції про оплату товару, ТТН. Попри надані документи, 03.01.2025 відповідачем 2 протиправно було прийнято Рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника за №1005, з огляду на наступне. Вказаний відповідач не навів належної аргументації та причин неврахування наданих документів, тобто створив правову невизначеність для позивача та позбавив його надати належні документи, з огляду на його діяльність та конкретну ситуацію, оскільки обмежився копіюванням всіх можливих документів, що подаються платником податків під час розгляду питання про виключення з переліку ризикових, що не дає можливості встановити, яких саме документів недостатньо контролюючому органу для прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості платника податку. Здійснив моніторинг податкових накладних у межах господарських взаємовідносин позивача та ТОВ «ТД ДОМІНАНТА» і зареєстрував їх, а тому не може посилатися на ризиковість такої операції в контексті визнання позивача ризиковим платником податків. Рішення не може обґрунтовуватися інформацією про господарські операції, що відбулися більше ніж 180 днів до дати прийняття рішення. Відповідач 2 на момент реєстрації податкових накладних вважав відповідні господарські операції не ризиковими, проте уже через певний час став їх розглядати як ризикові. Позивач вважає, що контролюючий орган повинен довести належним чином те, що на момент реєстрації податкових накладних на користь ТОВ «ТД ДОМІНАНТА» не мав відповідної податкової інформації, що згодом стала підставою для визнання позивача ризиковим платником податків. За наведеного, просить скасувати рішення ГУ ДПС у м. Києві від 03.01.2025 №1005. Звертає увагу, що ГУ ДПС у м. Києві прийняло спірне рішення, оскільки станом на таку дату позивач перебував за основним місцем обліку у м. Києві. Разом з тим, станом на момент подання позову позивач перебуває за основним місцем обліку у ГУ ДПС у Рівненській області. Тому вважає, що у разі задоволення позовних вимог саме цей контролюючий орган з урахуванням положень Постанови №1165 повинен виконати судове рішення в частині виключення ПП «Хорс» з переліку ризикових. Просить позов задовольнити повністю.

Головне управління ДПС у Рівненській області (відповідач 1) у поданому відзиві на позовну заяву наголошує, що зі змісту позовної заяви не вбачається якими діями чи бездіяльністю ГУ ДПС у Рівненській області порушило право позивача. Тобто, ГУ ДПС у Рівненській області не є суб`єктом правовідносин по даній адміністративній справі, оскільки обставини, викладені в позовній заяві, стосуються виключно дій ГУ ДПС у м.Києві під час прийняття оспорюваного рішення про віднесення позивача до переліку ризикових платників податку.

Головне управління ДПС у м. Києві (відповідач 2) проти задоволення позову заперечило. Зазначило, що з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 29.12.2024 №3 прийнято рішення від 03.01.2025 №1005 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку із зазначенням ознаки ризиковості пункт 8 «Критеріїв ризиковості платника податку». За обставин і підстав наведених у спірному рішенні, вважає, що комісією ГУ ДПС у м. Києві, яка приймала рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, було правомірно прийнято рішення від 03.01.2025 №1005, а тому таке рішення не підлягає скасуванню. Зважаючи на наведене, просить у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Представником позивача подано відповідь на відзив. Стосовно позиції відповідача 1 зауважує, що станом на момент подання позовної заяви, позивач перебував і донині перебуває на обліку у Головному управлінні ДПС у Рівненській області. Натомість, відповідач 1 не наводить будь-яких належних спростувань чи заперечень того, що позивач обліковується як платник податків не у Головному управлінні ДПС у Рівненській області. Відтак, саме відповідач 1, а не відповідач 2 є тим суб`єктом, якому адресовано вимогу про виключення з переліку ризикових (вчинити дії). Щодо позиції відповідача 2, позивач повторно звертає увагу на основні аргументи, якими він обґрунтовує свою позовну заяву. Наголошує, що позивач по суті не отримав жодної належної до конкретної ситуації чіткої позиції контролюючого органу. За наведеного, просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд встановив наступне.

Приватне підприємство «Хорс» у встановленому законом порядку зареєстроване суб`єктом господарювання з 26.03.2002 (дата запису 14.09.2005; номер запису 0003377). Видами діяльності за КВЕД є: 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням (основний); 16.10 Лісопильне та стругальне виробництво; 46.75 Оптова торгівля хімічними продуктами; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель.

У 2023 році щодо ПП «Хорс» було винесено рішення про відповідність платника податків критеріям ризиковості платника податків від 20.06.2023 №61779.

29.12.2024 ПП «Хорс» подано повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку від 29.12.2024 №3. Вказано, що «таблиця даних платника по коду 4407 прийнята. Підприємство через статус ризикового не може налагодити виготовлення та продажу гот. продукції (пиломатеріалів). Через відсутність постійних замовлень в 2023 році залучалися на виробництво люди на підставі разових цивільно-правових угод (податки сплачувалися), на сьогоднішній день діяльність фактично зупинена. Після виведення з ризикових - підприємство зможе повноцінно відновити свою діяльність. Виробництво, зберігання товарів відбувається в с. Біле, Рівненської області, де є склади, гаражі, спеціальна техніка. Загальна вартість активів на балансі - більше 250 тис. грн.». Кількість документів, що додаються до повідомлення 49.

03.01.2025 Головним управлінням ДПС у м. Києві прийнято Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника від 03.01.2025 №1005 про відповідність ПП «Хорс» критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Коди податкової інформації, які є підставами для прийняття такого рішення:

03 - відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

07 - недостатня кількість трудових ресурсів для здійснення господарської діяльності в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції).

Інформація за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку: постачання товару з кодом 4407 в період з 01.01.2022 по 16.05.2023. Податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 37570004 (ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ДОМІНАНТА»).

Також вказано про ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку, а саме: договiр з додатками до нього; довiренiсть, акт керiвного органу платника податку, якими оформлено повноваження осiб, якi одержують продукцiю в iнтересах платника податку для здiйснення операцiї; первиннi документи щодо постачання/придбання товарiв/послуг; первиннi документи щодо зберiгання; первиннi документи щодо транспортування; первиннi документи щодо навантаження продукцiї; первиннi документи щодо розвантаження продукцiї; складськi документи (iнвентаризацiйнi описи) рахунки-фактури/iнвойси; акт приймання-передачi товарiв (робiт, послуг); накладна; розрахунковий документ; банкiвська виписка з особових рахункiв; документ щодо пiдтвердження вiдповiдностi продукцiї (декларацiї про вiдповiднiсть); паспорт якостi; сертифiкат вiдповiдностi.

Не погоджуючись з рішеннями контролюючого органу, ПП «Хорс» звернулось до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України №1165 від 11.12.2019 (далі Порядок №1165).

Пунктом 2 Порядку №1165 визначено, що автоматизований моніторинг відповідності ПН/РК критеріям оцінки ступеня ризиків це сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Пунктом 3 Порядку №1165 встановлені випадки, коли ПН/РК відповідає ознакам безумовної реєстрації.

Пунктом 5 Порядку встановлено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі ПН/РК, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Таким чином, згідно з нормами Порядку №1165, при автоматизованому моніторингу відповідності ПН/РК критеріям оцінки ступеня ризиків, спочатку встановлюється підлягає чи ні ПН/РК безумовної реєстрації. Якщо ПН/РК підпадає відповідно до пункту 3 Порядку безумовної реєстрації вона не зупиняється, а реєструється.

Згідно з пунктом 5 лише всі інші ПН/РК (які не підлягають безумовній реєстрації) перевіряються щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій, тобто відсутність перевірки ПН/РК вказаним критеріям виключає можливість віднесення суб`єкта господарювання або проведену ним господарську операцію до ризикових.

Згідно абзацами 1-8 пункту 6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, який склав та/або подав податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (крім розрахунку коригування, складеного відповідно до вимог підпунктів «б» і «в» підпункту 97.4 пункту 97 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Кодексу).

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

Відповідно до абзацу 9 пункту 6 Порядку №1165 не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає на період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

За правилами абзаців 10-15 пункту 6 Порядку №1165 у разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі технічними засобами електронних комунікацій з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Відповідно до абзацу 16 пункту 6 Порядку №1165 якщо за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в такому рішенні зазначається:

актуальна інформація щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та ризикових операцій, відображених у попередньому рішенні про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту;

інформація щодо операцій, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування, дата подання для реєстрації в Реєстрі яких не раніше 180 днів до дати прийняття попереднього рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту.

Згідно з абзацами 17-21 пункту 6 Порядку №1165 у разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом одинадцятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до абзацу 26 пункту 6 Порядку №1165 комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з абзацом 24 пункту 6 Порядку №1165 рішення про відповідність/невідповідність критеріям ризиковості платника податку набирає чинності у день засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

А відповідно до абзацу 25 пункту 6 Порядку №1165 рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Суд звертає увагу на те, що критерії ризиковості платника податків на додану вартість викладено у додатку 1 до Порядку №1165, відповідно до пункту 8 якого, таким критерієм є «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».

Таким чином, при здійсненні опрацювання податкових накладних, направлених для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковий орган проводить моніторинг відповідності/невідповідності критеріям ризиковості платника податку або здійсненої господарської операції. При цьому, форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачає зазначення контролюючим органом конкретної податкової інформації, яка стала підставою для прийняття вказаного рішення на підставі пункту 8 Критеріїв.

Законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання платником податків для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. При цьому, моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Суд зазначає, що Комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на них законодавством завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку, та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Так, рішенням комісії Головного управління ДПС у м. Києві прийнято Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника від 03.01.2025 №1005 про відповідність ПП «Хорс» критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Коди податкової інформації, які є підставами для прийняття такого рішення:

03 - відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

07 - недостатня кількість трудових ресурсів для здійснення господарської діяльності в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції).

Інформація за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку: постачання товару з кодом 4407 в період з 01.01.2022 по 16.05.2023. Податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 37570004 (ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ДОМІНАНТА»).

Верховний Суд у постановах від 19.11.2021 по справі №140/17441/20, від 05.01.2021 у справі №640/10988/20 зазначив, що при вирішенні спорів такої категорії суди, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Суд зазначає, що Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, мала обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла відповідного висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Однак, відповідач не надав жодного належного доказу, який досліджувався в ході засідання Комісії, і який слугував підставою для прийняття оскаржуваного рішенння та був покладений в основу його прийняття.

Більше того, протокол засідання Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 03.01.2025, контролюючим органом взагалі не долучено.

Поряд з тим, судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, тобто з презумпції економічної виправданості дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди та достовірність відомостей у бухгалтерській та податковій звітності платника.

Термін «добросовісний платник», який вживається у сфері податкових правовідносинах, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може володіти інформацією відносно виконання контрагентами податкових зобов`язань. А, відтак, платник не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу.

Відсутність конкретизації щодо податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, з боку Комісії, не тільки позбавляє права позивача на обґрунтоване та вмотивоване оскарження вказаних рішень, але і свідчить про недотримання суб`єктом владних повноважень вимог Конституції України щодо обов`язку діяти в межах повноважень, на підставі та у спосіб, встановлені законодавством.

Тому, щодо «ризикового» контрагента ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ДОМІНАНТА», суд враховує, що поширення на позивача «ризиковості» через відносини з іншим «ризиковими» платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства. Зокрема, настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності. Натомість, у матеріалах справи відсутні докази, що контрагент позивача (ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ДОМІНАНТА») віднесений до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку (дата включення цього платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у спірному рішенні відсутня).

В свою чергу, у разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Так, 29.12.2024 позивач вказував наступну інформацію щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку «таблиця даних платника по коду 4407 прийнята. Підприємство через статус ризикового не може налагодити виготовлення та продажу гот. продукції (пиломатеріалів). Через відсутність постійних замовлень в 2023 році залучалися на виробництво люди на підставі разових цивільно-правових угод (податки сплачувалися), на сьогоднішній день діяльність фактично зупинена. Після виведення з ризикових - підприємство зможе повноцінно відновити свою діяльність. Виробництво, зберігання товарів відбувається в с. Біле, Рівненської області, де є склади, гаражі, спеціальна техніка. Загальна вартість активів на балансі - більше 250 тис. грн.».

Відповідно до наданих до матеріалів справи документів, які в свою чергу подавались 29.12.2024 контролюючому органу (49 додатків), що не заперечується відповідачем, судом встановлено наступне.

Так, 28.10.2022 між ПП «Хорс» (постачальник) та ТОВ «ТД ДОМІНАНТА» (покупець) було укладено Договір поставки №ЛЕС 28/10 від 28.10.2022. Предметом цього Договору була поставка пиломатеріалів. Поставка товару здійснюється на умовах EXW (Інкотермс 2010).

На виконання вказаного Договору, за період з 01.01.2022 до 16.05.2023 ПП «Хорс» було здійснено п`ять поставок для ТОВ «ТД ДОМІНАНТА» пиломатеріалів (28.10.2022, 24.02.2023, 05.05.2023, 09.05.2023, 12.05.2023), що підтверджується товарно-транспортними накладними, видатковими накладними, рахунками-фактурами, платіжними інструкціями. (а.с.146-170 том 1)

Відповідно до ТТН, як зазначено позивачем, перевезення товару здійснювалося на умовах EXW, тобто шляхом самовивозу покупцем зі складу позивача в с. Біле, Рівненської області. Перевізником був ФОП ОСОБА_1 , з яким розрахунок здійснював сам покупець.

За результатами господарської операції з ТОВ «ТД ДОМІНАНТА», ПП «Хорс» були подані для реєстрації та зареєстровані в ЄРПН такі податкові накладні: №1 від 28.10.2022 (зареєстрована 08.12.2022), №4 від 24.02.2023 (зареєстрована 07.03.2023), №2 від 05.05.2023 (зареєстрована 10.05.2023), №3 від 09.05.2023 (зареєстрована 16.05.2023), №4 від 12.05.2023 (зареєстрована 16.06.2023).

Суд наголошує, що вказані податкові накладні були зареєстровані в ЄРПН.

Вказане свідчить на користь висновку про те, що всі п`ять податкових накладних щодо господарських операцій між позивачем та ТОВ «ТД ДОМІНАНТА» пройшли моніторинг на відсутність будь-яких критеріїв ризиковості як самої операції, так і платника податків. Відтак, на момент подачі для реєстрації вказаних податкових накладних позивач не відповідав будь-яким критеріям ризикового платника податків, інакше би такі податкові накладні не були зареєстровані відповідачем 2.

Разом з тим, в подальшому, за постачання товару з кодом 4407 в період з 01.01.2022 по 16.05.2023 контрагенту ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ДОМІНАНТА», щодо ПП «Хорс» винесено рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Такі обставини вказують на непослідовність дій суб`єкта владних повноважень, визначених Порядком №1165 та порушення принципу належного врядування.

Суд зауважує, що всупереч вимогам абзацу 16 пункту 6 Порядку №1165, комісією регіонального рівня в спірному рішенні не зазначено актуальної інформації щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та ризикових операцій, відображених у попередньому рішенні про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

В свою чергу, судом встановлено, що виробництво пиломатеріалів (розпиловка лісоматеріалів на пиломатеріали та зберігання продукції) відбувається за адресою: Рівненська область, Дубровицький р-н, с. Біле, вул. Центральна 122 на виробничих потужностях позивача відповідно до витягів з ДРРП на нерухоме майно про реєстрацію права власності: №9740829 від 20.05.2015 18 будівля, цех А-2), №9740681 від 20.05.2015 18 будівля, склад Д-1), №9739928 від 20.05.2015 18, естакада Г-1). Сировина зберігалася безпосередньо на складі позивача за тією ж самою адресою, де відбувається виробництво пиломатеріалів.

Щодо вказаних об`єктів, 27.07.2023 позивачем подавалось контролюючому органу повідомлення за формою №20-ООП.

Тобто, у позивача наявне нерухоме майно для здійснення господарської діяльності.

Також матеріалами справи підтверджується придбання позивачем сировини у контрагентів.

Так, у 2021-2023 роках позивач купував сировину - лісоматеріали (код УКТЗЕД 4403) для подальшої розпиловки на пиломатеріали (код УКТЗЕД 4407), на умовах визначених у відповідних договорах, у таких контрагентів:

Філія «Висоцьке лісове господарство» державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» згідно з договором купівлі-продажу необробленої деревини №UUB-3686-7 від 13.02.2023;

Філія «Сарненське лісове господарство» державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» згідно з договором купівлі-продажу необробленої деревини №3459/300123/31955496/1 від 30.01.2023;

Державне Підприємство «Сарненське лісове господарство» згідно з договором купівлі-продажу необробленої деревини №7/7 від 17.11.2022;

Державне Підприємство «Висоцьке лісове господарство» згідно з договором купівлі-продажу необробленої деревини №8777/041121/7/1 від 04.11.2021;

Державне Підприємство «Дубровицьке лісове господарство» згідно з договором купівлі-продажу необробленої деревини №8781/041121/7/1 від 04.11.2021.

Перевезення (доставка) товару підтверджується наявними в матеріалах справи ТТН та ТТН-ліс. Як зазначає позивач, усі операції повністю завершені (сировина доставлена та оплачена), у ціні договору було враховано вартість транспортування. Оплата за поставлений товар здійснена в повному обсязі.

При цьому, матеріалами справи підтверджується, що позивач має й достатньо товарно-матеріальних цінностей для ведення господарської діяльності. Так, відповідно до оборотно-сальдової відомості по рахунку 10, на балансі позивача є такі активи загальною вартістю більше 270 тис. грн.: об`єкти нерухомості (склад, цех, гаражі, споруди навісу), будівля трансформаторної підстанції; спеціальна техніка (навантажувач, трактор ЮМЗ-6КЛ, причіп 2ПТС-6, транспортер 14), обладнання та механізми (верстат деревообробний, лісорама) та інші.

Отже, позивач має необхідні матеріальні ресурси для обробки, зберігання лісоматеріалів (пиломатеріалів), що були в наявності та користуванні у позивача на момент взаємовідносин з ТОВ «ТД ДОМІНАНТА».

Для належного виконання позивачем зобов`язань перед покупцями, ПП «Хорс» залучалися до виконання робіт з обробки, переробки деревини фізичні особи, з якими було укладено відповідні цивільно-правові угоди. (а.с.43-62 том 1)

Контролюючому органу подавалась відповідна фінансова звітність, у тому числі щодо заробітної плати на користь осіб, зазначених у цивільно-правових угодах. (а.с.63-114 том 1)

При цьому, ПП «Хорс» було сплачено ЄСВ, ПДФО, військовий збір за звітні періоди. (а.с.114-135 том 1)

У сукупності встановлених обставин, суд вважає безпідставним покликання податковим органом у спірному рішенні про те, що ПП «Хорс» відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, оскільки має місце «відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності» (за кодом 03) та присутня «недостатня кількість трудових ресурсів для здійснення господарської діяльності в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції)» (за кодом 07).

Суд наголошує, що загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Здійснення моніторингу відповідності платника податків критеріям ризиковості є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства.

Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

При цьому, суд враховує, що Верховний Суд у постанові від 21.04.2021 у справі №815/2417/16 дійшов висновку, що порушення податкової дисципліни контрагентами «по ланцюгу» не є підставою для притягнення до відповідальності платника податку, оскільки вона є індивідуальною. Норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певним постачальником товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог законодавства щодо формування об`єкта оподаткування податком на прибуток та податкового кредиту, тому платник податків не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема у вигляді позбавлення права на формування витрат та податкового кредиту, за можливу неправомірну діяльність його контрагентів за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагентів та злагодженість дій між ними.

У постанові від 05.01.2021 по справі №640/11321/20 Верховний Суд зазначив, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. При цьому, незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення, не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, зазначене не скасовує обов`язок доказування, покладений на суб`єкта владних повноважень частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України.

Висновки аналогічного змісту викладені Верховним Судом також у постановах від 16.12.2020 по справі №340/474/20, від 05.01.2021 по справі №640/10988/20, від 05.01.2021 по справі №640/11321/20.

З урахуванням вказаного, відповідач 2 взагалі не обґрунтував, чому подані позивачем документи та пояснення не були взяті до уваги на підтвердження невідповідності підприємства критерію ризиковості платника податку, а також не вказав, які конкретно документи, достатні для прийняття комісією рішення про виключення позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, останній мав надати на розгляд комісії, але не надав.

Суд враховує, що оскаржуване рішення податкового органу породжує юридичні наслідки, оскільки включення позивача до переліку ризикових платників податку на додану вартість тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації усіх без виключень податкових накладних/розрахунків коригувань, поданих платником.

Слід зазначити, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадках невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення. Така правова позиція узгоджується із висновками Верховного суду, викладеними у постанові від 28.11.2019 по справі №227/3208/16-а.

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення не містять обґрунтування підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку та не містять доказів наявності податкової інформації, яка свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи, з урахуванням чого рішення від 03.01.2025 №1005 є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо зобов`язання відповідача 1 виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, суд зазначає наступне.

Згідно з абзацом 22 пункту 6 Порядку №1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Тобто, виключення платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку здійснюється саме комісією регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку.

Матеріалами справи підтверджується, що наразі ПП «Хорс» перебуває на обліку саме у Головному управлінні ДПС у Рівненській області. Відтак, Головне управління ДПС у м. Києві, яке прийнято рішення від 03.01.2025 №1005, вже не має повноважень щодо виключення ПП «Хорс» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

За наведеного, суд відхиляє доводи відповідача 1, наведені у відзиві на позовну заяву.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Зобов`язання виключити платника податків з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений і вказане рішення не можливо визнати втручанням у дискреційні повноваження відповідача, оскільки ним такі повноваження були самостійно реалізовані шляхом прийняття оскаржуваного рішення, що було предметом судового розгляду у межах цієї справи.

З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку, що належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання саме Головного управлінні ДПС у Рівненській області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Згідно з частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За сукупності викладених обставин, позов ПП «Хорс» підлягає задоволенню повністю.

За правилами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як встановлено з матеріалів справи, позивачем за подання даного адміністративного позову сплачено судовий збір в сумі 2422,40 грн, а тому судові витрати позивача в частині сплаченого судового збору підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві, яке прийняло спірне рішення.

Інших заяв про понесення судових витрат до суду не надходило.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Приватного підприємства «Хорс» до Головного управління ДПС у Рівненській області, Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві про відповідність Приватного підприємства «Хорс» критеріям ризиковості платника податку від 03.01.2025 №1005.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Рівненській області виключити Приватне підприємство «Хорс» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути на користь Приватного підприємства «Хорс» судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2422,40 грн за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління ДПС у м. Києві.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 08 липня 2025 року

Учасники справи:

Позивач - Приватне підприємство «Хорс» (вул. Центральна, буд.122, с.Біле, Сарненський р-н, Рівненська обл., 34135, ЄДРПОУ/РНОКПП 31955496)

Відповідач - Головне управління ДПС у Рівненській області (вул. Відінська, буд. 12, м.Рівне, Рівненська обл., 33023, ЄДРПОУ/РНОКПП 44070166) Відповідач - Головне управління ДПС у м. Києві (вул. Шолуденка, 33/19, м.Київ, 04116, ЄДРПОУ/РНОКПП 44116011)

Суддя Н.В. Друзенко