Справа № 990/307/25
Суддя: Юрченко В.П.
Дата ухвалення: 2025-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

08 липня 2025 року

м. Київ

справа №990/307/25

адміністративне провадження №П/990/307/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Юрченко В.П.,

суддів: Бившевої Л.І., Гончарової І.А., Олендера І.Я., Ханової Р.Ф.,

розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Президента України про визнання протиправним та скасування Указу Президента України,

УСТАНОВИВ:

До Верховного Суду як суду першої інстанції через підсистему «Електронний суд» надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (далі також - позивач, ОСОБА_1 ), поданого в його інтересах адвокатом Кубовим Андрієм Володимировичем, до Президента України (далі також - відповідач), в якому просить суд:

1) визнати протиправним та скасувати Указ Президента України, яким введено в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України про застосування санкцій до ОСОБА_1 ;

2) зобов`язати Раду національної безпеки і оборони України виключити позивача з санкційного списку.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї документами, Суд виходить з наступного.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві, окрім іншого, зазначаються:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак, всупереч зазначеним вимогам процесуального закону позивачем у позовній заяві не зазначено місце проживання чи перебування позивача, поштовий індекс; власний реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта позивача; не зазначено позивачем в позовній заяві і відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету як у позивача, так і у відповідача, що є неналежною реалізацією обов`язку, визначеного пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Пунктами 4 - 5 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За правилами пунктів 9 - 10 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень зазначаються обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Отже, сукупний зміст цих норм беззаперечно свідчить, що саме позивач визначає предмет оскарження до Суду та зазначає які саме права його порушені діями, рішеннями або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до частини першої статті 21 КАС України позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.

Положенням цієї процесуальної норми кореспондують правила частини першої статті 172 КАС України про те, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

За правилами частини п`ятої статті 172 КАС України не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам.

Повертаючись до змісту позовної заяви у зіставленні з його обґрунтуванням, зважаючи на коло питань, які відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України треба з`ясувати після одержання позовної заяви, виникає необхідність уточнення, кого автор позову вважає відповідачем (відповідачами) за цим позовом.

Визначаючи відповідача у справі, позивач зазначив Президента України, однак в прохальній частині позовної заяви просить зобов`язати Раду національної безпеки і оборони України виключити позивача з санкційного списку.

Згідно з приписами частини четвертої статті 22 КАС України, Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи за позовом про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, рішень, дій чи бездіяльності органів, які обирають (призначають), звільняють членів Вищої ради правосуддя, щодо питань обрання (призначення) на посади членів Вищої ради правосуддя, звільнення їх з таких посад, оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів призначення суддів Конституційного Суду України у процесі конкурсного відбору кандидатів на посаду судді Конституційного Суду України, а також Дорадчої групи експертів щодо оцінювання таких кандидатів на посаду судді Конституційного Суду України, бездіяльності Кабінету Міністрів України щодо невнесення до Верховної Ради України законопроекту на виконання (реалізацію) рішення Українського народу про підтримку питання загальнодержавного значення на всеукраїнському референдумі за народною ініціативою.

Наведені норми свідчать, що Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи з чітко визначеним суб`єктним складом, наведеним у статті 22 КАС України.

А такий суб`єкт як Рада національної безпеки і оборони України відсутній у визначеному статтею 22 Кодексу переліку.

Отже, зі змісту позовної заяви неможливо встановити суб`єктний склад спору, з конкретизацією відповідача (відповідачів), розгляд справ за позовами до яких підсудний Верховному Суду як суду першої інстанції.

Також, відповідно до частини першої статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

У разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу (частина 2 статті 161 КАС України).

В свою чергу, абзаци 1 і 2 частини 9 статті 44 КАС України передбачають, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.

Проте, всупереч згаданих вимог процесуального закону, позивач не надав суду докази надіслання копії позовної заяви з додатками на адресу відповідача.

Крім того, частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частинами першою, другою статті 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Відповідно до статті 7 Закону України від 19 листопада 2024 року № 4059-IX «Про Державний бюджет України на 2025 рік» станом на 01 січня 2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028,00 грн.

З огляду на те, що позовна заява містить одну вимогу немайнового характеру та похідну від неї, відповідно, за подання позовної заяви підлягає сплаті судовий збір в сумі 1211,20 грн (3028 грн х 0,4).

Частиною третьою статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Водночас, зважаючи на те, що позивач подав позов в електронній формі (через систему «Електронний суд»), на підставі частини третьої статті 4 Закону № 3674-VI до ставки судового збору застосовується коефіцієнт 0,8 й таким чином сума судового збору, який підлягає сплаті за подання цього позову, становить 968,96 грн (1211,20 грн х 0,8).

Згідно з частинами першою та другою статті 9 Закону № 3674-VI судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Позивачем надіслано до Верховного Суду платіжну квитанцію про сплату судового збору №АЕВС-5К4К-КАМЕ-33ВР від 21 червня 2025 року на суму 1233,00 грн, однак при перевірці зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України судом встановлено факт ненадходження вказаних коштів на відповідний рахунок Верховного Суду, оскільки відсутні обов`язкові реквізити, які дають змогу ідентифікувати таку оплату.

Судовий збір за подання позовної заяви до Верховного Суду сплачується шляхом внесення або перерахування коштів за реквізитами:

отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;

рахунок отримувача: UA0026007;

;

код класифікації доходів бюджету: 22030102;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

найменування податку, збору, платежу: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)»;

призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД Касаційний адміністративний суд, номер справи, у якій сплачується судовий збір.

У квитанції про сплату судового збору №АЕВС-5К4К-КАМЕ-33ВР від 21 червня 2025 року на суму 1233,00 грн відсутні вищеозначені реквізити, що не дає можливості відтворити та уяснити, на який саме рахунок скерована оплата та в межах якої справи сплачений судовий збір.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України.

Згідно із частиною першою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Президента України про визнання протиправним та скасування Указу Президента України, залишити без руху.

Встановити для усунення зазначених в цій ухвалі недоліків десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення цих недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява буде повернута з підстав, передбачених пунктом 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

...........................

...........................

В.П. Юрченко

Л.І. Бившева

І.А. Гончарова

І.Я.Олендер

Р.Ф. Ханова ,

Судді Верховного Суду