Справа № 600/3054/25-а
Суддя: Брезіна Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

09 липня 2025 р. м. Чернівці Справа № 600/3054/25-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Брезіна Т.М., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в:

В поданому до суду адміністративному позові позивач просить суд винести рішення, яким:

- визнати протиправними дії Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області, що полягають у неналежному обчислені, нарахуванні та виплаті грошової компенсації за невикористану щорічну основної оплачувану відпустку у кількості 146 діб за період з 2019 по 2025 роки;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Чернівецькій області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за невикористану щорічну основну оплачувану відпустку у кількості 146 діб за період з 2019 по 2025 роки, що становить 118945,07 гривень.

Ухвалою суду від 01.07.2025 р. адміністративний позов залишено без руху та вказано на необхідність надання позивачем доказів поважності причин пропущення трьохмісячного строку звернення до суду із даним позовом.

На виконання ухвали суду від 01.07.2025 р. представник позивача вказує, що у спірних правовідносинах необхідно застосовувати строки, визначені ч. 2 ст. 122 КАС України. Також вказує, що правомірно сподівався до 31.03.2025 р. на виплату відповідачем усіх коштів, а тому відлік строку звернення необхідно відраховувати з 31.03.2025 року.

Згідно з ч. 2 та ч. 3 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас, суд звертає увагу, що правовідносини пов`язані з порушенням законодавства про оплату праці та строки звернення до суду із відповідним позовом, визначено нормами спеціального законодавства, а саме ст. 233 КЗпП України. Таким чином, доводи позивача щодо застосування до спірних правовідносин положень ч. 2 ст. 122 КАС України є помилковим. Крім того, суд наголошує, що звернення до суду із позовом після звільнення зі служби в поліції не впливає на норму, яка регулює питання строків оскарження дій щодо порушення законодавства про оплату праці.

Так, суд звертає увагу, що відповідно до ч. 2 ст. 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01.07.2022 № 2352-ІХ) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин від 01.07.2022 № 2352-ІХ, який набрав чинності з 19.07.2022 року, ч. 1 і 2 ст. 233 КЗпП України викладено в такій редакції: Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)

Таким чином, з 19.07.2022 р. працівник може звернутися до суду за захистом своїх прав щодо стягнення заборгованості з оплати праці у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про нараховані та виплачені йому суми.

Суд звертає увагу, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання скарги.

Таким чином, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження відповідного рішення у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку оскарження такого рішення з поважних причин.

Аналогічної правової позиції дотримується і Верховний Суд про що останнім зазначається, зокрема, у постанові від 27 лютого 2020 року у справі № 140/965/18, від 06 квітня 2021 року у справі 823/2363/18 та інших.

При цьому, суд зазначає, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 14.08.2020 у справі № 536/2248/17.

Строки звернення до адміністративного суду є аналогом інституту позовної давності, який належить до галузей матеріального приватного права. Під строком звернення до адміністративного суду з позовною заявою слід розуміти проміжок часу після виникнення спору у публічно - правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою про захист своїх прав, свобод чи інтересів, а дотримання такого строку звернення є однією з умов для реалізації права на звернення до суду. Після закінчення цього строку особа не втрачає права звернутися з адміністративним позовом, при цьому, законодавцем врегульовано питання щодо необхідності зазначення поважних підстав для поновлення такого строку.

Судом встановлено та не заперечується позивачем, що про виплачені кошти при звільненні та про виплачені суми грошового забезпечення і всіх видів виплат у розрізі місяців, за весь період служби в поліції (з 22.10.2019 р. по 14.03.2025 р.) позивач дізнався, через свого представника 14.03.2025 р., тобто в день звільнення. Вказане підтверджується інформацією з листа Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 11.04.2025 р., який доданий до позову.

Отже, суд звертає увагу, що з урахуванням пункту 1 глави XIX Прикінцеві положення КЗпП України, відлік трьохмісячного строку звернення до суду з даним позовом розпочинається з моменту його звільнення зі служби в поліції 14.03.2025 р. та отримання розрахунку при звільненні та інших розрахункових документів за весь період служби в поліції (з 22.10.2019 р. по 14.03.2025 р.). При цьому, доводи позивача про очікування до 31.03.2025 р. про виплату спірних коштів, суд вважає безпідставними та необґрунтованими, оскільки розрахунок з працівником здійснюється в день звільнення із доведенням про виплачені суми та його складові. Позивач не надав жодного доказу на підтвердження того, що відповідач був зобов`язаний йому з дати звільнення й до 31.03.2025 р. здійснити доплату грошового забезпечення, а тому очікування здійснення спірних виплат 31.03.2025 р. є невиправданим. Таким чином, суд встановив, що про порушення своїх прав позивач дізнався 14.03.2025 р., а тому строк звернення до суду із даним позовом закінчився 14.06.2025 р., в той час як до суду позов подано 26.06.2025 р., з пропущенням трьохмісячного строку та без поважних причин. При цьому, суд не бере до уваги подання даного позову по справі №600/3003/25-а, оскільки позов в цій справі було подано 24.06.2025 р. теж з пропущенням трьохмісячного строку, а тому повернення позову 26.06.2025 р. по справі №600/3003/25-а не впливає на висновки суду про неповажність причин подання позову після закінчення встановлених строків.

Суд наголошує, що у випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Отже, законодавець обмежує строк, протягом якого особа може звернутися до суду. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Суд звертає увагу, що адміністративний позов позивач подав з пропущенням трьохмісячного строку звернення, а повідомлені позивачем обставини не дають можливості поновити вказаний строк.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України.

Відповідно до ч.1 та 2 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відтак, враховуючи те, що позивачем пропущений шестимісячний строк звернення до суду з даним позовом, а доводи позивача про дотримання строків суд визнає неповажними, наявні підстави для повернення позовної заяви.

На підставі наведеного та керуючись статтями 169, 241, 243, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

1. Повернути заявнику позовну заяву.

Згідно статті 272 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження.

У відповідності до статей 287, 293, 294 Кодексу адміністративного судочинства України ухвали суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково. Апеляційна скарга на ухвалу подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя Т.М. Брезіна