Справа № 538/831/23
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2025-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

08 липня 2025 р.Справа № 538/831/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Ральченка І.М. , Чалого І.С. ,

заслухавши суддю-доповідача щодо проведення підготовки до апеляційного розгляду адміністративної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Лохвицького районного суду Полтавської області від 05.06.2025 по справі № 538/831/23

за позовом ОСОБА_1

до Регіонального центру з надання безоплатної правової допомоги у Дніпропетровській області , Дніпровського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги , Південно-Східного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги

про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 08.07.25 року відкрито апеляційне провадження по справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Лохвицького районного суду Полтавської області від 05.06.2025, по справі № 538/831/23 за позовом ОСОБА_1 до Регіонального центру з надання безоплатної правової допомоги у Дніпропетровській області , Дніпровського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги , Південно-Східного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди.

При підготовці справи до апеляційного розгляду проведені підготовчі дії, визначені ст. 306 Кодексу адміністративного судочинства України.

В апеляційній скарзі заявник просить суд апеляційної інстанції розглянути справу за його участю в режимі відеоконференції через Лохвицький районний суд.

Відповідно до ч. 2 ст. 312 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

Згідно з ч. 6 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Статтею 257 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує, у тому числі значення справи для сторін, категорію та складність справи, кількість сторін та інших учасників справи та чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес.

Враховуючи характер спірних відносин, склад учасників, предмет доказування та той факт, що розгляд справи не становить значний суспільний інтерес, дана справа відноситься до справ незначної складності.

З огляду на те, що справа відноситься до категорії незначних, не підпадає під перелік справ, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження, суд першої інстанції розглянув справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (тобто в порядку письмового провадження у відповідності до п.10 ч.1 ст.4 КАС України), характер спірних відносин і предмет доказування не є складними і не вимагають проведення судового засідання, заявником не наведено достатніх мотивів для необхідності призначення справи до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами та не вбачає необхідності надання пояснень сторонами у зазначеній справі, у зв`язку з чим підстави для апеляційного розгляду справи за участю сторін у справі відсутні, що, відповідно, виключає можливість її розгляду в режимі відеоконференції через Лохвицький районний суд, тому клопотання апелянта не підлягає задоволенню.

Щодо заявленого в апеляційній скарзі ОСОБА_1 клопотання про залучення до розгляду справи Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Національне агентство з питань запобігання корупції та Міністерство юстиції України, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.3 ст.48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави (ч.4 ст.48 КАС України).

Під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача (ч.5 ст.48 КАС України).

Після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку (ч.6 ст.48 КАС України).

З аналізу статті 48 КАС слідує, що залучення співвідповідача чи заміна неналежного відповідача належить до повноважень суду першої інстанції.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 29.06.2021 у справі №460/2903/20 та від 27.04.2023 у справі №260/5932/21.

У зв`язку з наведеним, у суду апеляційної інстанції відсутні підстави залучити вказаних суб`єктів владних повноважень як відповідачів.

Щодо залучення Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Національного агентство з питань запобігання корупції та Міністерствв юстиції України як третіх осіб, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Згідно з ч.5 ст.49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Передумовою залучення до участі у справі в якості третьої особи на стороні позивача або відповідача, є правовідносини між стороною та потенційною третьою особою та розгляд судом спору, рішення за яким створює наслідки безпосередньо для цих правовідносин. Зокрема, встановлює факти, які згодом можуть бути використані у спорі між стороною і третьою особою, що бере участь на її стороні.

Сама лише заінтересованість у тому чи іншому результаті судового розгляду не свідчить про наявність правовідносин між позивачем або відповідачем та особою, про залучення якої в якості третьої особи подано клопотання. Така заінтересованість не є підставою для участі у справі.

Інститут третьої особи спрямований на створення умов для захисту прав, свобод та інтересів такої особи, які можуть бути порушені при вирішенні спору між позивачем і відповідачем за відсутності третьої особи.

Інтерес третьої особи щодо задоволення позову (якщо вона бере участь на стороні позивача) або щодо відмови у задоволенні позову (якщо вона бере участь на стороні відповідача) збігається з інтересами відповідно позивача або відповідача. Це відрізняє третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, від третьої особи, яка заявляє такі вимоги.

Отже, зазначені норми права вказують на те, що суд апеляційної інстанції має право залучити третіх осіб до участі у справі на стадії апеляційного перегляду, однак, умовою для вчинення такої процесуальної дії є висновок про те, що рішення суду першої інстанції може вплинути на права та обов`язки таких осіб.

Дослідивши подане скаржником клопотання про залучення до розгляду справи Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Національне агентство з питань запобігання корупції та Міністерство юстиції України, колегія суддів зазначає про відсутність належного обґрунтування необхідності залучення вказаних суб`єктів владних повноважень у якості третіх осіб. Так, у вказаному клопотанні не обґрунтовано, яким саме чином судове рішення може вплинути на права або обов`язки третіх осіб.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла до висновку про відмову у задоволенні заявленого клопотання.

Щодо заявленого в апеляційній скарзі ОСОБА_1 клопотання про відвід адвоката Тимохіної Л.Г., суд зазначає, що із системного аналізу норм Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема ст.36 та ст.38, вбачається, що відвід в межах цього виду судочинства може бути заявлено судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу. Відповідна норма про відвід представника в КАС України відсутня.

Згідно зі ст.59 Конституції України кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Колегія суддів звертає увагу, що позивач може звернутися до будь-якого іншого адвоката, з яким не укладено відповідний договір з безоплатної вторинної правової допомоги, з метою надання правової допомоги в суді апеляційної інстанції.

Відповідно до ч.2 ст.167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Оскільки вимоги позивача про відвід адвоката Тимохіної Л.Г. не передбачені Кодексом адміністративного судочинства України, клопотання позивача є очевидно необґрунтованим та безпідставним.

За цим, клопотання ОСОБА_1 про відвід адвоката Тимохіної Л.С. підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Керуючись ст.ст. 36, 38, 48, 49, 167, 257, 306, 307, 312 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції через Лохвицький районний суд - відмовити.

У задоволення клопотання ОСОБА_1 про залучення до розгляду справи Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Національне агентство з питань запобігання корупції та Міністерство юстиції України - відмовити.

Клопотання ОСОБА_1 про відвід адвоката Тимохіної Л.Г. - повернути заявнику без розгляду.

Закінчити підготовку до розгляду адміністративної справи.

Адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Лохвицького районного суду Полтавської області від 05.06.2025 по справі № 538/831/23 за позовом ОСОБА_1 до Регіонального центру з надання безоплатної правової допомоги у Дніпропетровській області , Дніпровського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги , Південно-Східного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди призначити до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження в приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) І.М. Ральченко І.С. Чалий