Справа № 520/24508/24
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2025-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2025 р.Справа № 520/24508/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Чалого І.С. , Катунова В.В. ,

за участю секретаря судового засідання Кіт Т.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2025, головуючий суддя І інстанції: Котеньов О.Г., повний текст складено 25.04.25 по справі № 520/24508/24

за позовом Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків

до Комунального підприємства "Харківводоканал"

треті особи Головне управління Державної казначейської служби України в Харківській області , Міністерство фінансів України

про стягнення з рахунків платника податків суми заборгованості перед державним бюджетом

ВСТАНОВИВ

Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Комунального підприємства "Харківводоканал", треті особи - Головне Управління Державної казначейської служби України у Харківській області, Міністерство фінансів України, в якому просить суд стягнути з відкритих рахунків та з рахунків, які будуть відкриті в майбутньому, КП «Харківводоканал» кошти в рахунок погашення простроченої заборгованості перед державним бюджетом за кредитами, залученими державою, у розмірі 111 486 848,77 грн.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 09.09.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін.

10.04.2025 представником позивача подано до суду заяву про уточнення позовних вимог (уточнений адміністративний позов), в якому просить суд стягнути з відкритих рахунків та з рахунків, які будуть відкриті в майбутньому КП «Харківводоканал» кошти, в рахунок погашення простроченої заборгованості, перед державним бюджетом за кредитами залученими державою у розмірі 193 501 684,39 грн.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2025 заяву представника позивача про уточнення позовних вимог по адміністративній справі №520/24508/24 повернуто без розгляду.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2025 та передати заяву про уточнення позовних вимог до суду першої інстанції для розгляду по суті. В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції дійшов висновку, що строк для подання уточнення позову сплинув 10.10.2024, тобто через 30 днів з моменту відкриття провадження (09.09.2024), і тому заява подана поза строком. Проте положення ч.1 ст.47 КАС України не є абсолютною забороною на уточнення позовних вимог після цього строку. Наголошує, що суд має враховувати характер змін та мету уточнення. Якщо уточнення не змінює предмету чи підстав позову, а лише конкретизує вимоги воно допустиме й на більш пізньому етапі, за відсутності протилежного судового акту. Вказує, що справа розглядається у спрощеному провадженні, без проведення судових засідань, тому момент переходу до розгляду по суті формально не настав, і позивач не був позбавлений можливості уточнити свої вимоги у межах чинного правового режиму. Стверджує, що судом першої інстанції також зазначено, що заява не була прийнята через ненадання доказів направлення її копій учасникам справи, що передбачено ч.8 ст.47 КАС України. Звертає увагу, що суд повинен був надати заявнику строк для усунення недоліків, а не вдаватись до крайнього заходу повернення заяви. Така поведінка суду першої інстанції є процесуальним формалізмом, який суперечить принципу справедливого судочинства та завданням адміністративного процесу, визначеним ст.2 КАС України.

Міністерство фінансів України подало до суду відзив на апеляційну скаргу позивача, просить суд: прийняти, долучити, розглянути та врахувати відзив Мінфіну на апеляційну скаргу; прийняти законне та обґрунтоване рішення. Зазначає, що на момент здійснення перегляду оскаржуваної ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2025 про повернення заяви про збільшення позовних вимог без розгляду в апеляційному порядку, судом вже прийнято рішення по суті спору з урахуванням розміру первинних позовних вимог.

Учасники справи про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги були повідомлені заздалегідь та належним чином.

Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків подало до суду клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи у зв`язку з перебуванням у відпустці представника позивача - Гусейнова Е.Е.

Колегія суддів не задовольняє клопотання про відкладення розгляду справи, вважає можливим здійснити розгляд справи у відсутність у судовому засіданні представника позивача, оскільки явка сторін в судове засідання судом обов`язковою не визнавалася, сторони не позбавлені були права подати додатково письмові пояснення по суті справи або повідомити про наявність інших доказів, які не були раніше подані до суду, якщо б вважала це за необхідне.

Одночасно, колегія суддів зазначає, що подане до суду клопотання не містить в собі доказів відсутності в інших представників позивача можливості взяти участь у судовому засіданні.

Відтак, у суду на даний час відсутні підстави для відкладення розгляду справи на іншу дату.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін , перевіривши ухвалу суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Комунального підприємства "Харківводоканал", треті особи - Головне Управління Державної казначейської служби України у Харківській області, Міністерство фінансів України, в якому просить суд стягнути з відкритих рахунків та з рахунків, які будуть відкриті в майбутньому, КП «Харківводоканал» кошти в рахунок погашення простроченої заборгованості перед державним бюджетом за кредитами, залученими державою, у розмірі 111 486 848,77 грн.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 09.09.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін.

10.04.2025 представником позивача подано до суду заяву про уточнення позовних вимог (уточнений адміністративний позов), в якому просить суд стягнути з відкритих рахунків та з рахунків, які будуть відкриті в майбутньому КП «Харківводоканал» кошти, в рахунок погашення простроченої заборгованості, перед державним бюджетом за кредитами залученими державою у розмірі 193 501 684,39 грн.

В уточненому позові Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків зазначає, що з документів, наданих Головним управлінням державної казначейської служби України у Харківській області (подання №2.20, №2.21, №2.22, №2.23, №2.24 від 27.02.2025) станом на 31.03.2025 у КП «Харківводоканал» існує заборгованість перед державним бюджетом за кредитами, залученими державою у загальному розмірі 193 501 684,39 грн за офіційним курсом Національного банку, встановленим на звітну дату.

Повертаючи без розгляду уточнений адміністративний позову, суд першої інстанції виходив з того, що строк подачі уточненого позову у цій справі сплинув 10.10.2024 та позивачем не надано до суду доказів надіслання заяви про уточнення позовних вимог іншим учасникам справи.

Колегія суддів частково погоджується з висновками суду першої інстанції, з наступних підстав.

Відповідно до ч.2 ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Для реалізації конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні створено систему адміністративних судів.

Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає КАС України, частиною першою ст.5 якого визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частиною 1 ст.47 КАС України встановлено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Колегія суддів зазначає, що вказана норма є імперативною та не дає можливість суду поновити строк на подання заяви про зміну предмету або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог у разі пропуску строку, визначеного ч.1 ст.47 КАС України.

Наведений висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка була викладена в ухвалах від 19.09.2024 у справі №990/162/23, від 03.02.2025 у справі №990/176/24.

Також, у постанові від 01.11.2021 у справі №405/3360/17 Верховний Суд звернув увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову. При цьому при поданні указаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Отже, при поданні указаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені також і КАС України.

Статтею 12 КАС України визначено форми адміністративного судочинства.

Відповідно до ч.1 ст.12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до частин 2, 3 ст.262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Зі ст.118 КАС України вбачається, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Враховуючи наведене вище, колегія суддів доходить висновку, що заяву про уточнення позовних вимог (збільшення позовних вимог) у такій справі позивач повинен подати протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 09.09.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін.

Разом з цим, заяву про уточнення позовних вимог представник позивача подав до суду 10.04.2025, тобто з пропуском встановленого Кодексом адміністративного судочинства України строку в тридцять днів.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення визначені ст.167 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.167 КАС України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Відповідно до ч.2 ст.167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Отже, враховуючи, що заява Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків подана поза межами строку, передбаченого КАС України, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про необхідність повернення зазначеної заяви позивачу без розгляду з цих підстав.

Посилання позивача на ту обставину, що якщо уточнення не змінює предмету чи підстав позову, а лише конкретизує вимоги воно допустиме й на більш пізньому етапі, за відсутності протилежного судового акту, колегія суддів вважає такими, що не впливають на спірні правовідносини, оскільки в уточненому позові позивач просить про збільшення позовних вимог, а саме: стягнути з відкритих рахунків та з рахунків, які будуть відкриті в майбутньому КП «Харківводоканал» кошти, в рахунок погашення простроченої заборгованості, перед державним бюджетом за кредитами залученими державою у розмірі 193 501 684,39 грн.

Надаючи правову оцінку висновку суду першої інстанції про наявність підстав для повернення без розгляду заяви представника позивача від 10.04.2025 про уточнення позовних вимог також з підстав не надання доказів надіслання заяви іншим учасникам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч.8 ст.47 КАС України у разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та копій доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.

Частиною 9 ст.44 КАС України обумовлено, що у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч.8 ст.44 КАС України).

Відповідно до пункту 29 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21, у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. У випадку, коли інший учасник справи, відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього, має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів.

Як вбачається із матеріалів справи, заява представника позивача про уточнення позовних вимог сформована у підсистемі «Електронний Суд» 10.04.2025 та до неї додано квитанції про доставку документів до зареєстрованого Електронного кабінету користувача ЄСІТС №3153599, №3153600, №3153601, якими підтверджується факт надсилання заяви та її отримання Комунальним підприємством «Харківводоканал», Головним управління Державної казначейської служби України у Харківській області та Міністерством фінансів України. Дата, час доставки: 09.04.2025 16:35.

З урахуванням вищенаведеного, висновок суду першої інстанції про наявність підстав для повернення без розгляду заяви представника позивача від 10.04.2025 про уточнення позовних вимог також з підстав не надання доказів надіслання заяви про уточнення позовних вимог іншим учасникам справи, є помилковим.

Інші доводи і заперечення сторін, з урахуванням наведеного, на висновки суду апеляційної інстанції не впливають.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з приписами ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Приписи п.п. 1, 4 ч.1 ст.317 КАС України визначають, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Зміна судового рішення може полягати, зокрема, у доповненні або зміні його мотивувальної частини (ч.4 ст.317 КАС України).

Колегія суддів зазначає, що оскільки помилкові висновки суду першої інстанції про не надання доказів надіслання заяви від 10.04.2025 про уточнення позовних вимог іншим учасникам справи, зроблені внаслідок неправильного з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, не призвели до неправильного вирішення заяви про уточнення позовних вимог, ухвала Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2025 по справі №520/24508/24 підлягає зміні, шляхом виключення з мотивувальної частини ухвали як підставу для повернення без розгляду заяви висновок суду першої інстанції про не надання доказів її надіслання іншим учасникам справи.

За цим, апеляційна скарга Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу задовольнити частково.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2025 по справі № 520/24508/24 змінити, виключивши з мотивувальної частини ухвали як підставу для повернення без розгляду заяви від 10.04.2025 про уточнення позовних вимог по адміністративній справі №520/24508/24 висновок суду першої інстанції про не надання доказів надіслання заяви про уточнення позовних вимог іншим учасникам справи.

В іншій частині ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2025 по справі № 520/24508/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) І.С. Чалий В.В. Катунов
Повний текст постанови складено 07.07.2025 року