Справа № 120/14718/23
Суддя: Вільчинський Олександр Ванадійович
Дата ухвалення: 2025-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

07 липня 2025 р. Справа № 120/14718/23

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Вільчинського О.В., розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом приватного підприємства "ТРЕЙД-СВ" до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла позовна заява приватного підприємства "ТРЕЙД-СВ" (далі ПП "ТРЕЙД-СВ", позивач) до Головного управління ДПС у Вінницькій області (далі ГУ ДПС) про визнання протиправним та скасування рішення.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що 12.06.2023 посадовими особами ГУ ДПС проведено фактичну перевірку господарської діяльності позивача. За результатами перевірки складено Акт № 10190/02-32-07-05/42013153, з якого слідує, що в ході перевірки було встановлено, що ПП «ТРЕЙД-СВ» відділ магазину «Універсам», Чернівецький район, с. Мазурівка здійснювались розрахункові операції через РРО без застосування режиму програмування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної під категорії згідно УКТ ЗЕД, зокрема при продажу підакцизного товару, горілки Зелений день ультра 0,7 л по ціні 103,00 грн. чек № 11604 від 04.08.2022 даний підакцизний товар запрограмовано в РРО без зазначення коду УКТ ЗЕД. Також в акті зазначено, що здійснювались розрахункові операції через РРО при продажу міцних алкогольних напоїв з роздрукуванням невідповідних розрахункових документів, а саме у фіскальних чеках відсутні обов`язкові реквізити - серія та номер марки акцизного податку, перша розрахункова операція 15.01.2022, фіскальний чек № 9224 на суму 94 грн., наступні розрахункові операції на загальну суму 6 987,0 грн. На підставі зазначеного акту відповідачем винесено податкове повідомлення-рішення за № від 30.06.2023 про застосування фінансових санкцій у вигляді штрафу у розмірі 15674,50 грн за реалізацію алкогольних напоїв, що підлягають маркуванню марками акцизного податку (далі - МАП), без зазначення а електронних копіях фіскальних чеків МАП на алкогольні напої та без застосування режиму програмування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, що свідчить про недотримання платником податків вимог порядку проведення розрахунків.

Позивач з оскаржуваним рішенням контролюючого органу не погоджується та вважає його неправомірним, а тому звернувся з позовом до суду.

Ухвалою суду відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

12.10.2023 до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач позов заперечує та просить відмовити у його задоволенні.

Відповідач зазначає, що перевіркою встановлено порушення п.1, 2, 11 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 р. № 265/95ВР "Про застосування реєстраторів операції розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, (із змінами та доповненнями), а саме: ПП "Трейд-СВ" за період з 01.01.2022 року по 12.06.2023 року при продажу міцних алкогольних напоїв розрахункові операції проводило через РРО без роздрукування та видачі відповідних розрахункових документів, а саме в фіскальних звітних чеках РРО відсутні обов`язкові реквізити - цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер).

Відтак, на думку ГУ ДПС, податкове повідомлення-рішення № від 30.06.2023, яким до позивача застосовано фінансову санкцію у вигляді штрафу у розмірі 15674,50 грн., є правомірним.

Позивачем надано відповідь на відзив.

Вивчивши матеріали справи та оцінивши наведені сторонами доводи на підтримку своїх вимог і заперечень, суд встановив наступне.

Згідно із ст. 20, піп. 75.1.3 п. 75.1 ст. 75, піп. 80.2.2 п.80.2 ст. 80 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VI, наказу ГУ ДПС у Вінницькій області від 01.06.2023 №1604K проведена фактична перевірка магазину "Універсам", що розташований за адресою: Вінницька область, Чернівецький район, с. Мазурівка, вул. Незалежності, 102, яке належить ПП "Трейд-СВ" () юридична адреса: Вінницька область, смт. Чернівці, вул. Святомиколаївська, 97.

За результатами перевірки складено Акт № 10190/02-32-07-05/42013153, з якого слідує, що в ході перевірки було встановлено, що ПП «ТРЕЙД-СВ» відділ магазину «Універсам», Чернівецький район, с. Мазурівка здійснювались розрахункові операції через РРО без застосування режиму програмування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної під категорії згідно УКТ ЗЕД, зокрема при продажу підакцизного товару, горілки Зелений день ультра 0,7 л по ціні 103,00 грн. чек № 11604 від 04.08.2022 даний підакцизний товар запрограмовано в РРО без зазначення коду УКТ ЗЕД. Також в акті зазначено, що здійснювались розрахункові операції через РРО при продажу міцних алкогольних напоїв з роздрукуванням невідповідних розрахункових документів, а саме у фіскальних чеках відсутні обов`язкові реквізити - серія та номер марки акцизного податку, перша розрахункова операція 15.01.2022, фіскальний чек № 9224 на суму 94 грн., наступні розрахункові операції на загальну суму 6 987,0 грн.

На підставі зазначеного акту відповідачем винесено податкове повідомлення-рішення за № від 30.06.2023 про застосування фінансових санкцій у вигляді штрафу у розмірі 15674,50 грн за реалізацію алкогольних напоїв, що підлягають маркуванню марками акцизного податку (далі - МАП), без зазначення а електронних копіях фіскальних чеків МАП на алкогольні напої та без застосування режиму програмування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, що свідчить про недотримання платником податків вимог порядку проведення розрахунків.

Вважаючи протиправним вказане рішення про застосування фінансових санкцій, позивач звернувся до суду з позовом про його скасування.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначаються Законом України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, дія якого поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

За змістом статті 3 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані:

проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок (пункт 1);

надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти) (пункт 2);

проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями (пункт 11).

Абзацом дев`ятнадцятим статті 2 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначено, що розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг форма, зміст розрахункових документів, порядок реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, а також форма та порядок подання звітності, пов`язаної із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій чи використанням розрахункових книжок, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів затверджене наказом Міністерства фінансів України №13 від 21 січня 2016 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 11 лютого 2016 року № 220/28350.

Пунктом 3 розділу І Положення визначено, що установлені в цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ Положення фіскальний чек має містити такі обов`язкові реквізити, зокрема, цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 9).

Відповідно до пункту 1 статті 17 Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг у разі встановлення в ході перевірки факту:

- проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг);

- непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи;

- невидачі (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання,

застосовується штрафна санкція у розмірі 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше.

150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Так, в ході судового розгляду встановлено, що матеріали перевірки не містять доказів того, що позивачем не роздруковувались або не видавались розрахункові документи покупцю, що, власне, і не заперечується відповідачем.

Водночас варто звернути увагу на те, що пункт 1 статті 17 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг встановлює відповідальність за невиконання суб`єктом господарювання щонайменше одного з таких обов`язків:

1) проведення розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій, однак на неповну суму покупки;

2) непроведення розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій;

3) невидача відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції;

4) проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання.

Перші два обов`язки суб`єкта господарювання походять зі змісту пункту 1 статті 3 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а третій - з пункту 2 статті 3 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Відповідно, наявність будь-якої з таких обставин (у сукупності або окремо) і утворює склад порушення, за яке настає відповідальність за пунктом 1 статті 17 вказаного Закону.

При цьому, якщо звернути увагу на об`єктивну сторону складу правопорушення, а саме дії, які складають суть протиправної поведінки платника податків, то в контексті пункту 1 статті 17 Закону відповідальність настає за дії, які за своєю суттю та способом спрямовані на приховування належного обліку здійсненої розрахункової операції на повну суму з використанням реєстраторів розрахункових операцій, тощо.

Разом із тим позивача притягнуто до фінансової відповідальності за невиконання обов`язків, встановлених зокрема як пунктом 1, так і пунктом 2 статті 3 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а саме за видачу розрахункового документа, який не містить одного з обов`язкових реквізитів розрахункових документів/електронних розрахункових документів (цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку).

Водночас суд наголошує, що законодавець не визначив як самостійний склад правопорушення та не встановив відповідальності за видачу розрахункового документу з використанням реєстраторів розрахункових операцій, в якому не відображається той чи інший елемент наведеного у Положенні змісту, а саме цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку. Тобто, законодавець визначив обов`язок, за невиконання якого не встановив відповідальність, передбачену статтею 17 Закону.

Безумовно, до розрахункового документу встановлюються певні вимоги щодо відтворення його змісту. Проте відсутність певного елементу змісту (незначний недолік) у такому розрахунковому документі, який, в свою чергу, в повному обсязі надає можливість не тільки відтворити, зрозуміти та ідентифікувати розрахункову операцію за місцем її проведення, не приховуючи її сутність за допомогою реєстратора розрахункових операцій (тощо), але і підтвердити її виконання, не може бути правовою підставою для притягнення такого платника податків за пунктом 1 статті 17 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а саме як за невидачу такого розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції.

Виключенням з цього правила можна вважати видачу такого фіскального чеку, в якому не зазначено тих обов`язкових реквізитів, що встановлені у наведеному Положенні, які не надають можливості підтвердити виконання розрахункової операції, та які мають вплив на правильність визначення, реальність здійснення господарської операції за її суттю та на формування показників податкової звітності.

Зазначений висновок узгоджується з правовим підходом, що наведений у постановах Верховного Суду від 27 листопада 2023 року у справі № 420/11790/22 та від 16 травня 2024 року у справі № 520/4564/23.

Як було зазначено вище, до приватного підприємства ТРЕЙД-СВ були застосовані штрафні санкції зокрема за відсутність в розрахунковому (розрахункових) документі (документах) цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої.

Відповідно до підпункту 14.1.107 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України марка акцизного податку спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в e-сигаретах, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизу, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів.

Кожна марка акцизного податку на алкогольні напої повинна мати окремий номер, місяць і рік випуску марки та позначення про суму сплаченого акцизного податку за одиницю маркованої продукції, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв (пункт 226.7 статті 226 Податкового кодексу України).

Відтак маркування продукції маркою акцизного податку підтверджує сплату акцизу та легальність ввезення та реалізації на території України відповідних виробів.

В той же час, суд акцентує увагу на тому, що алкогольні напої з вмістом спирту етилового понад 8,5 відсотка об`ємних одиниць мають тривалий або необмежений термін придатності, тому можуть перебувати в обігу протягом великого проміжку часу, зберігатися на складах оптових чи роздрібних торговців та стояти на полицях магазинів.

Таким чином, на дату початку дії змін до Положення № 13 у частині обов`язкового відображення у фіскальному чеку цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку для алкогольних напоїв (01 жовтня 2021 року) в обігу перебували алкогольні напої, марковані акцизними марками, введеними в обіг з 01 липня 2015 року (без штрихових кодів), та акцизними марками нового зразка, введеними в обіг 01 травня 2020 року (з нанесеним штриховим кодом).

Обов`язковим реквізитом фіскального касового чека є саме цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку, тобто такий реквізит у фіскальному касовому чеку може бути відображений лише при продажу алкогольних напоїв, маркованих акцизними марками нового зразка, які мають штрих-код.

За наведених вище обставин суд доходить висновку, що доводи контролюючого органу про недотримання позивачем законодавства в частині видачі розрахункових документів, які не містять одного з обов`язкових реквізитів розрахункових документів/електронних розрахункових документів (цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку), є безпідставними.

Щодо аргументів Головного управління ДПС у Вінницькій області в частині порушення приватним підприємством ТРЕЙД-СВ пункту 11 статті 3 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг (здійснення розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій без застосування режиму програмування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД), то суд зважає на наступне.

Статтею 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Частинами першою третьою статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Так, під час фактичної перевірки виявлено здійснення позивачем розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій без застосування режиму попереднього програмування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД. Так, 04 серпня 2022 року проведено розрахункову операцію через реєстратор розрахункових операцій при продажу горілки Зелений день ультра 0,7 л за ціною 103 гривень (фіскальний чек № 11604), яка запрограмована в РРО без зазначення коду товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД.

Разом із тим, як згадуваного вище чеку, а також і жодних інших доказів, які б свідчили про те, що приватним підприємством ТРЕЙД-СВ здійснювалися розрахункові операції через реєстратор розрахункових операцій без застосування режиму програмування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії з УКТ ЗЕД відповідачем до суду не надано.

В той же час, встановлюючи порушення позивачем пункту 11 статті 3 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, контролюючий орган керувався даними системи СОД РРО щодо проведення позивачем у періоді 01 січня 2022 року по 12 червня 2023 року розрахункових операцій з реалізації алкогольних напоїв без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) та застосовування РРО без використання режиму попереднього програмування коду УКТ ЗЕД для підакцизних товарів.

Пунктами 1, 2 розділу ІІ Порядку функціонування Системи обліку даних реєстраторів розрахункових операцій, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 05 серпня 2020 року №477, встановлено, що СОД РРО (система обліку даних реєстраторів розрахункових операцій) - інформаційна система, призначена для збору, зберігання, використання даних РРО та ПРРО (у тому числі електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, створених РРО та ПРРО), перевірки справжності та достовірності розрахункових документів. СОД РРО розташована в ДПС та використовується в межах повноважень посадовими особами органів ДПС для виконання завдань та функцій, визначених Податковим кодексом України.

Отже, ті дані, на які посилається відповідач, що внесені у базу даних системи обліку даних РРО, та за своєю суттю є податковою інформацією, не є належним доказом податкового правопорушення і сама по собі її наявність не може бути підставою для притягнення платника податків до відповідальності, а може бути лише використана як підстава для подальшої перевірки певних обставин. У спірних правовідносинах, що склались з приводу дотримання платником податку законодавства, що регулює порядок застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, обставиною, що має бути досліджена, є саме розрахункова операція, а отже безпосереднім доказом, що підтверджує її вчинення, є розрахунковий документ.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 16 травня 2024 року у справі № 520/4564/23.

При цьому судом враховано й те, що у якості додатку до акту перевірки відповідачем долучено таблицю, проте така не містить інформацію про те, яка посадова особа склала таку таблицю, така таблиця не містить підпису будь-якої посадової особи контролюючого органу, що ставить під сумнів наведені у ній дані.

Зважаючи на викладене вище, суд вважає, що прийняте Головним управлінням ДПС у Вінницькій області податкове повідомлення-рішення № від 30 червня 2023 року є протиправним, а тому підлягає скасуванню.

Визначаючись щодо розподілу судових витрат, суд враховує приписи частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно з якою при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач при зверненні до суду з позовною заявою сплатив судовий збір в розмірі 2684 гривень.

Відтак на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача слід стягнути витрати, пов`язані з оплатою судового збору, в розмірі 2684 гривень.

Керуючись ст.ст. 73-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № , що прийняте Головним управлінням ДПС у Вінницькій області 30 червня 2023 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Вінницькій області на користь приватного підприємства «ТРЕЙД-СВ» витрати, пов`язані з оплатою судового збору, в розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: Приватне підприємство "Трейд- СВ" (24100, Вінницька область, Могилів-Подільський район, смт. Чернівці, вул. Святомиколаївська, буд. 97, )

Відповідач: Головне управління ДПС у Вінницькій області (21100, м. Вінниця, вул. Хмельницьке шосе, 7, код ЄДРПОУ ВП 44069150)

Суддя Вільчинський Олександр Ванадійович