Справа № 640/23212/21
Суддя: С.В. Кисіль
Дата ухвалення: 2025-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

04 липня 2025 рокум. ДніпроСправа № 640/23212/21

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Кисіль С. В., розглянувши в письмовому провадженні справу за позовом Головного управління Державної податкової служби у м. Києві до Підприємства дитячо-юнацького учбово-спортивного центру профспілок міста Києва «Авангард» про стягнення податкової заборгованості у розмірі 209240,50 грн,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Луганського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом Головного управління ДПС у м. Києві (далі позивач, ГУ ДПС у м. Києві) до Підприємства дитячо-юнацького учбово-спортивного центру профспілок міста Києва «Авангард» (далі відповідач, підприємство «Авангард»), в якому позивач просить суд звернути стягнення на кошти з підприємство «Авангард» з рахунків платника податків у банках у розмірі 209240,50 грн.

Позовні вимоги ГУ ДПС у м. Києві мотивовані тим, що відповідач має податковий борг у розмірі 209240,50 грн. Позивачем було направлено відповідачу податкову вимогу від 08 червня 2018 року № 115843-17 (форми «Ю»), яка отримана представником відповідача 20 червня 2018 року.

08 червня 2018 року контролюючим органом прийнято рішення № 115843-17 про опис майна у податкову заставу. 17 вересня 2018 року позивачем складено опис майна № 183/26-15-17-02-17, який направлено відповідачу рекомендованим поштовим повідомленням.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 квітня 2020 року у справі № 640/19694/18 задоволено позов ГУ ДПС у м. Києві до підприємства «Авангард» про стягнення заборгованості.

На підставі вказаного рішення суду про стягнення податкового боргу, направлялись інкасові доручення про списання коштів боржника з рахунків, відкритих у банківських установах, проте кошти для погашення податкового боргу на рахунках відсутні.

Відповідач, посилаючись на положення пункту 96.3 статті 96 Податкового кодексу України, просить звернути стягнення на кошти боржника на рахунках, при цьому зазначає, що у відповідача наявні кошти на казначейському рахунку.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 серпня 2021 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 вересня 2021 року продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 вересня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та визначено, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

На виконання положень Закону України від 13 грудня 2022 року № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16 вересня 2024 року № 399 цю справу передано на розгляд до Луганського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 21 березня 2025 року справу прийнято до провадження та продовжено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідач правом подання відзиву на позовну заяву не скористався.

У частині шостій статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) визначено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-76, 90 КАС України, судом встановлено наступне.

Станом на момент звернення до суду, згідно з даними інформаційної системи органів ДПС у підприємства «Авангард» обліковується податковий борг у розмірі 209240,50 грн.

Відповідно до розрахунку, податковий борг суб`єкта господарювання за кваліфікацією доходів бюджету 21081103 (адмін. штрафи та інші санкцій): 24 вересня 2019 року контролюючим органом (170) донараховано штрафні санкції в поточному році за актом перевірки м.р. податкове повідомлення-рішення (форми «ПС») № від 15 лютого 2019 року.

Позивачем було направлено відповідачу податкову вимогу від 08 червня 2018 року № 115843-17 (форми «Ю»), що підтверджується рекомендованим поштовим повідомленням, яке отримане представником відповідача 20 червня 2018 року.

08 червня 2018 року контролюючим органом прийнято рішення № 115843-17 про опис майна у податкову заставу.

17 вересня 2018 року позивачем складено опис майна № 183/26-15-17-02-17, який направлено відповідачу рекомендованим поштовим повідомленням.

Відповідно до опису майна боржника, в податкову заставу описане рухоме майно боржника, а саме: Ford Escort 1,6 L 1597 (1997) сірий, ГАЗ 2705 2448 (1996) сірий, ГАЗ 330210 О (1997) білий.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 квітня 2020 року у справі № 640/19694/18 задоволено позов ГУ ДПС у м. Києві до підприємства «Авангард» про стягнення заборгованості та стягнуто з рахунків підприємства «Авангард» у банках та за рахунок готівки підприємства «Авангард» на користь ГУ ДФС у м. Києві кошти у розмірі 52606,76 грн в рахунок погашення податкового боргу з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів.

На підставі вказаного рішення суду про стягнення податкового боргу, направлялись інкасові доручення про списання коштів боржника з рахунків, відкритих у банківських установах, проте кошти для погашення податкового боргу на рахунках відсутні.

Також, позивач зазначає, що у відповідача наявні гроші на рахунках Державного казначейства.

Посилаючись на положення пункту 96.3 статті 96 Податкового кодексу України, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом про звернення стягнення на кошти боржника на рахунках.

Вирішуючи адміністративну справу по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовано вимоги і заперечення учасників справи, суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з пунктом 96.2 статті 96 Податкового кодексу України у разі якщо сума коштів, отримана від продажу внесеного в податкову заставу майна державного підприємства, яке не підлягає приватизації, у тому числі казенного підприємства, не покриває суму податкового боргу такого платника податків і витрат, пов`язаних з організацією та проведенням публічних торгів, або у разі відсутності майна, що відповідно до законодавства України може бути внесено в податкову заставу та відчужено, контролюючий орган зобов`язаний звернутися до органу виконавчої влади, до сфери управління якого належить такий платник податків, з поданням щодо прийняття рішення про: надання відповідної компенсації з бюджету за рахунок коштів, призначених для утримання такого органу виконавчої влади, до сфери управління якого належить такий платник податків; досудову санацію такого платника податків за рахунок коштів державного бюджету; ліквідацію такого платника податків та призначення ліквідаційної комісії; виключення платника податків із переліку об`єктів державної власності, які не підлягають приватизації відповідно до закону, з метою порушення справи про банкрутство, у порядку, встановленому законодавством України.

За положеннями пункту 96.3 статті 96 Податкового кодексу України відповідь щодо прийняття одного із зазначених у пунктах 96.1 та 96.2 цієї статті рішень надсилається контролюючому органу протягом 30 календарних днів з дня направлення звернення.

У разі неотримання зазначеної відповіді у визначений цим пунктом строк або отримання відповіді про відмову у задоволенні його вимог контролюючий орган зобов`язаний звернутися до суду із позовною заявою про звернення стягнення податкового боргу на кошти державного органу чи органу місцевого самоврядування, в управлінні якого перебуває таке державне (комунальне) підприємство або його майно.

Суд звертає увагу, що наведені у пункті 96.2 статті 96 Податкового кодексу України особливості погашення податкового боргу державних підприємств не змінюють послідовність реалізації стадій стягнення податкового боргу, визначених статтею 95 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 95.1 статті 95 Податкового кодексу України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Для цього контролюючий орган звертається у порядку пункту 95.3 статті 95 Податкового кодексу України до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі. Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу. Рішення контролюючого органу підписується його керівником та скріплюється гербовою печаткою контролюючого органу. Перелік відомостей, які зазначаються у такому рішенні, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

За положеннями пункту 95.7 статті 95 Податкового кодексу України продаж майна платника податків здійснюється на публічних торгах та/або через торгівельні організації.

Системний аналіз зазначених норм дає підстави для висновку про те, що податковим законодавством встановлено особливий порядок погашення заборгованості платників податків (у тому числі державних підприємств) перед бюджетами та визначено перелік заходів, які повинен здійснити контролюючий орган у певній послідовності для примусового стягнення податкового боргу, а саме:

1) звернутися до суду з вимогою про стягнення коштів з рахунків у банку;

2) отримати судовий дозвіл на погашення усієї суми боргу за рахунок майна;

3) провести торги з продажу майна, внесеного в податкову заставу.

Якщо усі перелічені заходи не мали результатом погашення податкового боргу державного підприємства, то контролюючий орган вчиняє дії, передбачені статтею 96 Податкового кодексу України, для залучення коштів (майна) органу виконавчої влади, до сфери управління якого належить такий платник податків, для погашення податкового боргу останнього.

Однак, у цій справі, позивачем не надано належних і допустимих доказів, які б підтверджували, що ним було використано повний перелік дій, визначених Податковим кодексом України, щодо порядку встановлення та стягнення податкового боргу. В матеріалах справи відсутні докази звернення контролюючого органу до суду з позовом щодо надання дозволу на погашення податкового боргу саме у розмірі 209240,50 грн за рахунок майна платника податків.

Як вже зазначалось, податковий орган описав у податкову заставу майно платника податків, а саме три автомобілі: Ford Escort 1,6 L 1597 (1997) сірий, ГАЗ 2705 2448 (1996) сірий, ГАЗ 330210 О (1997) білий. При цьому, будь-яких доказів про вчинення дій для забезпечення продажу майна боржника, внесеного в податкову заставу, контролюючим органом не надано.

Відтак, у суду відсутні підстави вважати, що вартість реалізованого майна є недостатньою для погашення боргу.

У позові позивач зазначає лише те, що на рахунках платника податку відсутні достатні кошти для погашення податкового боргу, про що свідчить повернення платіжних доручень про стягнення боргу без виконання.

Водночас, суд зазначає, що в силу положень пункту 95.3 статті 95 Податкового кодексу України відсутність коштів на рахунках платника податку вказує на необхідність звернення податкового органу до суду з позовом про надання дозволу на погашення усієї суми боргу за рахунок майна платника податку, що перебуває у податковій заставі, а не з позовом про звернення стягнення на рахунок боржника в органі казначейства, як це зробив позивач.

Аналогічний правовий висновок висловлено Верховним Судом у постанові від 15 листопада 2022 року у справі № 804/1056/18.

Крім того, позивач в адміністративному позові посилається на положення пункту 87.3 статті 87 Податкового кодексу України, пунктів 96.2, 96.3 статті 96 Податкового кодексу України, якими передбачений порядок звернення до органу виконавчої влади, в управлінні якого перебуває боржник, за погашенням податкового боргу.

При цьому, позивач просить звернути стягнення на кошти боржника, що перебувають на казначейському рахунку.

Однак, суд звертає увагу, що позивач не вказує до сфери управляння якого саме органу виконавчої влади віднесений боржник. Також, не надано позивачем до суду доказів ініціювання процедури, визначеної пунктом 87.3 статті 87 Податкового кодексу України, пунктами 96.2, 96.3 статті 96 Податкового кодексу України щодо погашення податкового боргу підприємства «Авангард» за рахунок органу виконавчої влади.

Суд зазначає, що органи виконавчої влади це система органів державної влади, яка здійснює виконавчу функцію, тобто реалізує закони та інші нормативні акти, забезпечує виконання рішень органів законодавчої та судової влади, а також здійснює державне управління.

При цьому судом установлено, що відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань засновником підприємства «Авангард» є об`єднання профспілок, організація профспілок у м. Києві «Київська міська рада профспілок», яке у свою чергу, не є органом виконавчої влади, а є юридичною особою приватного права неприбутковою установою, об`єднанням профспілок. Інформації, що відповідач віднесений до сфери управління будь-якого органу виконавчої влади Реєстр не містить, відтак, на думку суду, відсутні підстави для застосування положень пунктів 96.2, 96.3 статті 96 Податкового кодексу України до спірних відносин.

З урахуванням вказаного суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ГУ ДПС у м. Києві про звернення стягнення на рахунки боржника.

Підстав для розподілу судових витрат немає.

Керуючись статтями 2, 8, 9, 19, 20, 32, 72, 77, 90, 94, 132, 139, 241-246, 250, 255, 262, 291 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (ідентифікаційний код 44116011, місцезнаходження: вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116) до Підприємства дитячо-юнацького учбово-спортивного центру профспілок міста Києва «Авангард» (ідентифікаційний код 21560944, місцезнаходження: вул. Мельникова, 46, м. Київ, 04119) про стягнення податкової заборгованості у розмірі 209240,50 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Згідно з пунктом 2 розділу ІІ Закону України від 13 грудня 2022 року № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» судом апеляційної інстанції щодо всіх справ, підсудних окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, та переданих на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України відповідно до цього Закону, є Шостий апеляційний адміністративний суд.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С.В. Кисіль