Справа № 640/3728/19
Суддя: Гнап Д.Д.
Дата ухвалення: 2025-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 640/3728/19
РІШЕННЯ

іменем України

04 липня 2025 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючої-судді Гнап Д.Д. розглянувши адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Хюндай Мотор Україна" до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 13.09.2018.

І. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЙ СТОРІН

Товариство з обмеженою відповідальністю "Хюндай Мотор Україна" звернулось з позовом, у якому просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Офісу великих платників податків ДФС від 13.09.2018:

- № про збільшення суми грошового зобов`язання за платежем: мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання на 40424,36 грн, у тому числі: за податковими зобов`язаннями - 32339,46 грн та за штрафними (фінансовими) санкціями - 8084,90 грн;

- № про збільшення суми грошового зобов`язання за платежем: податок на додану вартість з товарів, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання на 8085,00 грн, у тому числі: за податковими зобов`язаннями - 6467,95 грн та за штрафними (фінансовими) санкціями - 1617,05 грн.

В обґрунтування позову зазначено, що висновки перевірки є безпідставними, а податкові повідомлення-рішення є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки товари ввезені на митну територію України було правильно класифіковано за УКТ ЗЕД.

Вказує, що підставою прийняття оскаржуваних рішень слугувала зміна відповідачем підходів до класифікації товару, а не наявність ознак порушення законодавства з питань державної митної справи. Фактично зміна відповідачем підходу до класифікації товару призводить до того, що законні на момент їх вчинення дії вважаються порушенням декларантом законодавства України, за яке декларант повинен нести відповідальність, що є недопустимим. Просив позов задовольнити.

Відповідач подав відзив, у якому заперечив проти задоволення позовних вимог. В обґрунтування заперечення зазначає, що висновки перевірки базуються на вимогах УКТ ЗЕД, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України від 19.09.2013 №584-VII Про митний тариф, з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД та визначальних для класифікації характеристик товару і статті 69 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI. Вважає, що діяв на підставі, у спосіб, визначений законодавством України. Просив відмовити в задоволенні позову.

02 квітня 2025 року представником позивача подано письмові пояснення, які повторно обґрунтовано тим, що товари ввезені на митну територію України було правильно класифіковано за УКТ ЗЕД, а тому висновки акту перевірки є безпідставними, а винесені податкові повідомлення-рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

ІІ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 квітня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі без повідомлення сторін за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 18.03.2025 прийнято до провадження адміністративну справу та замінено відповідача на належного. Ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвалою суду від 14.04.2025 відмовлено у задоволенні клопотання про заміну відповідача.

ІІІ. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Товариство з обмеженою відповідальністю "Хюндай Мотор Україна" є юридичною особою (ідентифікаційний код - 33261252), основними видами діяльності позивача за КВЕД є: торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами (основний); технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів; оптова та роздрібна торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів.

У період з 02.09.2015 по 23.07.2018 позивачем ввозилися товари "Частина до а/м "HYUNDAI". Компресор об`ємний роторний. Компресор кондиціонера...», митне оформлення якого позивач здійснював за кодом 8414 80 73 98 згідно з УКТ ЗЕД, та "Частини кондиціонерів, що застосовуються у легкових а/м "HYUNDAI Accent". Конденсатор...", які оформлялися через код УКТ ЗЕД - 8415 90 00 00.

В усіх випадках митний контроль був завершений без жодних зауважень з боку органів доходів і зборів, у тому числі й щодо визначення коду товару, товари випущені у вільний обіг.

У серпні 2018 посадові особи Офісу великих платників податків ДФС провели документальну невиїзну перевірку ТОВ "Хюндай Мотор Україна" з питань правильності класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД за товарними підкатегоріями 8414 80 73 98 та 8415 90 00 00, щодо яких проведено митне оформлення за митними деклараціями в період з 02.09.2015 по 23.07.2018 (акт перевірки від 22.08.2018 № н51/18/28-10-14-09/).

За результатами перевірки посадові особи відповідача дійшли висновку, що при розмитненні товару "Частина до а/м "HYUNDAI". Компресор об`ємний роторний. Компресор кондиціонера...» та "Частини кондиціонерів, що застосовуються у легкових а/м "HYUNDAI Accent". Конденсатор..." позивач невірно визначив коди товарів 8414 80 73 98 та 8415 90 00 00. Вказаний товар має класифікуватися за товарною підкатегорією 8414 30 81 90 та 8418 99 10 00 згідно з УКТЗЕД.

За результатами перевірки посадові особи контролюючого органу дійшли висновку, що позивач порушив вимоги:

Закону України від 19.09.2013 № 584-УІІ «Про митний тариф України», підпункту «г» пункту 5 частини восьмої статті 257 Митного кодексу України, що виявилось у невірній класифікації товарів та пункту 187.8 статті 187 та пункту190.1 статті 190 Податкового кодексу України, що призвело до заниження податкового зобов`язання з ввізного мита на загальну суму 39 406, 28 грн.

За результатами перевірки Офіс великих платників податків ДФС прийняв два податкових повідомлення-рішення, а саме:

- № про збільшення суми грошового зобов`язання за платежем: мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання на 40424,36 грн, у тому числі: за податковими зобов`язаннями - 32339,46 грн та за штрафними (фінансовими) санкціями - 8084,90 грн;

- № про збільшення суми грошового зобов`язання за платежем: податок на додану вартість з товарів, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання на 8085,00 грн, у тому числі: за податковими зобов`язаннями - 6467,95 грн та за штрафними (фінансовими) санкціями - 1617,05 грн.

Не погоджуючись і зазначеними рішеннями, позивач звернувся до суду.

ІV. ОЦІНКА СУДУ

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, справлянням митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України, Податкового кодексу України та інших законів України з питань оподаткування.

В силу приписів статті 318 Митного кодексу України митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до статті 248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення, зокрема: код товару згідно з УКТЗЕД; фактурну вартість товарів; митну вартість товарів та метод її визначення; суми митних платежів; спосіб забезпечення сплати митних платежів (у разі застосування заходів гарантування їх сплати) (стаття 257 МК України).

Статтею 69 Митного кодексу України передбачено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД, яка складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Згідно з частиною п`ятою статті 69 Митного кодексу України під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

В силу приписів частини шостої статті 69 Митного кодексу України штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

Статтею 345 Митного кодексу України передбачено, що органи доходів і зборів мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, зокрема, щодо правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення. Результати перевірки оформлюються актом (довідкою) та є підставою для самостійного визначення органом доходів і зборів суми податкового зобов`язання підприємства щодо сплати митних платежів, застосування заходів, передбачених законами України.

Згідно з частиною чотирнадцятою статті 354 Митного кодексу України в акті перевірки зазначаються факти заниження і факти завищення податкових зобов`язань підприємства. Рішення щодо правильності визначення заявлених у митних деклараціях кодів товарів згідно з УКТЗЕД, їх митної вартості та країни походження, підстав для звільнення від оподаткування окремими документами не оформляються, а зазначаються в акті про результати перевірки.

У справі, що розглядається, спірні правовідносини виникли між сторонами з приводу правильності визначення коду товарів, що ввозилися позивачем, згідно з УКТ ЗЕД, а також розміру митних платежів, що підлягають сплаті до Державного бюджету у зв`язку з розмитненням даного товару.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється відповідно до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України від 19.092013 № 584-VII "Про Митний тариф України".

Митний тариф України містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Відповідно до Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, додатку до Митного тарифу України, класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами: назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил: будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного (правило 2 (a).

У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис (правило 3 (а).

Товарні позиції 8414 та 8415 включають «Насоси повiтрянi або вакуумнi, повiтрянi або інші газовi компресори та вентилятори; вентиляцiйнi або рециркуляційні витяжні ковпаки або шафи з вентилятором, з фiльтром або без нього" та «Установки для кондицiонування повiтря, до складу яких входять вентилятори з двигуном та прилади для змінювання температури i вологостi повiтря, включаючи кондицiонери, в яких вологiсть не регулюється окремо.

Виходячи з аналізу Основних правил інтерпретації УКТЕД та пояснень до товарних позицій, для віднесення товарів до однієї з цих позицій, слід, зокрема, встановити конкретне призначення товару, в тому числі його побутове чи промислове (лабораторне) призначення та принцип роботи відповідного обладнання (агрегату, пристрою тощо).

Зазначена позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 18.12.2018 по справі № 816/889/16.

Суд констатує, що при проведенні перевірки позивача орган доходів і зборів порушив вимоги Основних правил інтерпретації УКТЗЕД з точки зору послідовного застосування правил інтерпретації, невірно з`ясував основну споживчу властивість товарів, а також не застосував правило 3 (а) Основних правил інтерпретації УКТЗЕД щодо переваги для цілей класифікації товарної позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис.

Це означає, що орган доходів і зборів невірно класифікував вказаний товар згідно з УКТЗЕД, що призвело до прийняття протиправних рішень з приводу донарахування податкових зобов`язань.

Суд також вважає за необхідне звернути увагу й на інші аспекти даної справи.

Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, зокрема, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо тощо.

Як вже зазначалось, позивач здійснював ввезення товарів "Частина до а/м "HYUNDAI". Компресор об`ємний роторний. Компресор кондиціонера...» та "Частини кондиціонерів, що застосовуються у легкових а/м "HYUNDAI Accent". Конденсатор..." впродовж тривалого часу і велику кількість разів, визначаючи код за товарною підкатегорією 8414 80 73 98 та 8415 90 00 00 згідно з УКТ ЗЕД. При цьому, в усіх випадках розмитнення товару відбулось на підставі митних декларацій, під контролем з боку митних органів за відсутності зауважень з приводу визначеного декларантом коду товару, повноти наданих документів чи правильності їх оформлення.

Це означає, що позивач під час розмитнення товару і після завершення митного оформлення діяв добросовісно і мав упевненість у тому, що його дії є правомірними.

Суд звертає увагу й на те, що в силу приписів частини другої статті 69 Митного кодексу України органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

У справі, що розглядається, орган доходів і зборів здійснював перевірку правильності класифікації позивачем товарів після завершення митного контролю. При цьому, як убачається із змісту акту перевірки , перевірка позивача не була передбачена планом-графіком проведення перевірок, тобто, була позаплановою та документальною невиїзною.

Підпунктом 78.1.12 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України, який застосовується до спірних правовідносин поряд з положеннями статей 345, 351 Митного кодексу України, передбачено, що документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав, зокрема, контролюючим органом вищого рівня в порядку контролю за діями або бездіяльністю посадових осіб контролюючого органу нижчого рівня здійснено перевірку документів обов`язкової звітності платника податків або матеріалів документальної перевірки, проведеної контролюючим органом нижчого рівня, і виявлено невідповідність висновків акта перевірки вимогам законодавства або неповне з`ясування під час перевірки питань, що повинні бути з`ясовані під час перевірки для винесення об`єктивного висновку щодо дотримання платником податків вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Наказ про проведення документальної позапланової перевірки в цьому випадку приймається контролюючим органом вищого рівня лише у тому разі, коли стосовно посадових осіб контролюючого органу нижчого рівня, які проводили документальну перевірку зазначеного платника податків, розпочато службове розслідування або їм повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення

Жодних відомостей про неподання позивачем документів, що необхідні для визначення коду товару під час його митного оформлення, подання недостовірних документів або про факти протиправних дій чи бездіяльності з боку посадових осіб митниць, що здійснювали митний контроль, відповідач суду не надав.

Це означає, що при призначенні перевірки позивача відповідач вийшов за межі визначених законом повноважень, діяв не у спосіб, що передбачений законом.

Відповідно до частини п`ятої статті 69 Митного кодексу України під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Жодних експертиз чи досліджень товару органи доходів і зборів ані під час митного оформлення товару, ані під час перевірки поза межами митного оформлення не проводили.

В силу приписів пункту 56.21 статті 56 Податкового кодексу України в разі коли норма цього Кодексу чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акта суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.

Це означає, що в умовах складного випадку класифікації товарів, який відбувається після завершення митного оформлення товару, за відсутності ознак недобросовісної поведінки з боку платника податків рішення на підставі положень пункту 56.21 статті 56 Податкового кодексу України повинно бути прийнято на користь платника податків.

За наведених обставин адміністративний позов є таким, що підлягає задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до положень частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення від 13.09.2018 № про збільшення суми грошового зобов`язання за платежем: мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання на 40424,36 грн, у тому числі: за податковими зобов`язаннями - 32339,46 грн та за штрафними (фінансовими) санкціями - 8084,90 грн.

Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення від 13.09.2018 № про збільшення суми грошового зобов`язання за платежем: податок на додану вартість з товарів, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання на 8085,00 грн, у тому числі: за податковими зобов`язаннями - 6467,95 грн та за штрафними (фінансовими) санкціями - 1617,05 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Хюндай Мотор Україна" судові витрати у сумі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:Товариство з обмеженою відповідальністю "Хюндай Мотор Україна" (вул. Новокостянтинівська, 1А,м. Київ,04080 33261252)
Відповідач:Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків (вул. Кошиця Олександра, 3,м. Київ,02068 44082145)

Головуюча суддя Д.Д. Гнап