Справа № 520/1389/25
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2025-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

04 липня 2025 р. Справа №520/1389/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Супруна Ю.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (в порядку письмового провадження) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Аслунд Груп" (вул. Багратіона, буд. 6, оф. 107/1, м. Харків, 61046, ) до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Аслунд Груп" (надалі за текстом - ТОВ "Аслунд Груп", позивач) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (надалі за текстом - ГУ ДПС у Харківській області, відповідач, податковий орган), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати повністю податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС України в Харківській області від 30.12.2024 за №8.

В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що за результатами проведеної документальної позапланової виїзної перевірки позивача з питання дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічними контрактами від 15.09.2022 № 1509 за період з 15.09.2022 по 31.10.2024, від 08.01.2020 № 121 за період з 08.01.2020 по 31.10.2024, від 13.07.2023 № 13-07 за період з 13.07.2023 по 31.10.2024, податковий орган дійшов хибних висновків про порушення ТОВ "Аслунд Груп" ч. 2 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII "Про валюту і валютні операції", із змінами та доповненнями, пункту 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 5, із змінами та доповненнями, за зовнішньоекономічним контрактом від 08.01.2020 № 121, укладеному з OLIERA INVEST LLP (Великобританія), та ч. 2 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», із змінами та доповненнями та пункту 142 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану", із змінами та доповненнями, за зовнішньоекономічними контрактами від 15.09.2022 № 1509, укладеному з ТОВ "ELEKTROMASHINI" (Республіка Узбекистан), від 13.07.2023 № 13-07, укладеному з OLIERA INVEST LLP (Великобританія).

Позивач наголошує, що визначальним є саме момент фізичного перетину товаром митного кордону держави. Експортований товар вважається таким, що вивезений з митної території України з моменту перетину митного (державного) кордону України, а не з моменту оформлення виїзної митної декларації (ч. 1 ст. 84 МК України).

Висновки ГУ ДПС у Харківській області стосовно того, що датою початку періоду, за який нараховується пеня за порушення строку повернення валютної виручки, є дата оформлення митної декларації, є помилковими, оскільки моментом вчинення експортної операції, зокрема моментом поставки товару за такою операцією, для застосування ст. 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" є момент фактичного перетину товаром митного кордону України.

Тому розрахунок пені, наведений у додатку №5 до акту перевірки, та у додатку до податкового повідомлення-рішення є невірним, оскільки строк порушення надходження 121 510,00 ЕВРО складає 17 днів (з 27.02.2021 по 15.03.2021), а не 23 дні (з 21.02.2021 по 15.03.2021), як це було визначено відповідачем.

Таким чином на думку позивача, податковий орган неправильно визначив початок періоду, за який нараховується пеня і відповідно кількість днів, за які нараховується пеня.

Серед іншого зазначено, що невірне визначення дати періоду, за який має нараховуватись пеня, призводить автоматично до невірного застосування курсу Національного банку України, що вплинуло на розмір донарахованої податковим органом пені.

За таких обставин вбачається, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення №8 від 30.12.2024 ГУ ДПС у Харківській області є протиправним в частині застосування до позивача пені, визначеної ч. 5 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», за період з 21.02.2021 по 26.02.2021 включно.

Таким чином ну думку позивача, зазначені в акті перевірки від 28.11.2024 за №54219/20-40-07-08-08/42644349 висновки ГУ ДПС у Харківській області, на підставі яких було прийняте оскаржуване податкове повідомлення-рішення №8 від 30.12.2024, є обґрунтованими лише частково.

З урахуванням викладеного, вважає спірне податкове повідомлення-рішення від 30.12.2024 №8 безпідставним, необґрунтованим та таким, що не відповідає дійсності оскільки Закон України "Про валюту і валютні операції" від 21.06.2018 №2473-Vlll пов`язує порядок обчислення строку з днем митного оформлення продукції, що експортується, водночас не передбачає тлумачення терміну "день митного оформлення продукції, що експортується", це питання регулюється митним та валютним законодавством, а тому таким що підлягає скасуванню.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 21.01.2025 відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Крім того, відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих, затвердженого наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 376 від 28.02.2025, місто Харків у період з 24.02.2022 по 15.09.2022 належало до території активних бойових дій, а з 15.09.2022 по теперішній час є територією можливих бойових дій, розгляд справи було відтерміновано.

Крім того, на тривалість виготовлення процесуального документу вплинула обставина знаходження судді у відпустці та на лікарняному.

Згідно з положеннями ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч.ч. 2, 3, 4, 5 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

До канцелярії Харківського окружного адміністративного суду від податкового органу 30.01.2025 надійшов відзив на позовну заяву, згідно зі змістом якого ГУ ДПС у Харківській області просило відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування своєї правової позиції зазначило, що в ст. 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" в разі обчислення граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів установлено, що строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується (у разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання).

У разі обчислення граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів, поставка товарів має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком граничного строку розрахунків дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Тобто в статті 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" на сьогодні встановлено спеціальні норми, якими визначено початок перебігу граничних строків розрахунків за операціями резидентів з експорту/імпорту товарів, а саме з дня митного оформлення продукції, що експортується/здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Дослідивши матеріали справи та з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, суд при прийняті рішення виходить з наступних підстав і мотивів.

Судом встановлено, що на підставі наказу ГУ ДПС у Харківській області від 14.11.2024 № 5268-п, проведена документальна позапланова виїзна перевірка ТОВ "Аслунд Груп", ), з питання дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічними контрактами від 15.09.2022 № 1509 за період із 15.09.2022 по 31.10.2024, від 08.01.2020 № 121 за період із 08.01.2020 по 31.10.2024, від 13.07.2023 № 13-07 за період із 13.07.2023 по 31.10.2024.

За результатами проведеної документальної позапланової виїзної перевірки складено акт від 28.11.2024 № 54219/20-40-07-08-05/42644349 "Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "Аслунд Груп" з питання дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічними контрактами від 15.09.2022 № 1509 за період з 15.09.2022 по 31.10.2024, від 08.01.2020 № 121 за період з 08.01.2020 по 31.10.2024, від 13.07.2023 № 13-07 за період з 13.07.2023 по 31.10.2024".

Зі змісту акту перевірки від 28.11.2024 № 54219/20-40-07-08-05/42644349 вбачається, що податковим органом встановлені порушення:

- ч. 2 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII "Про валюту і валютні операції", із змінами та доповненнями, пункту 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5, із змінами та доповненнями, за зовнішньоекономічним контрактом від 08.01.2020 № 121, укладеному з OLIERA INVEST LLP (Великобританія);

- ч. 2 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII "Про валюту і валютні операції", із змінами та доповненнями та пункту 142 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану", із змінами та доповненнями, за зовнішньоекономічними контрактами від 15.09.2022 № 1509, укладеному з ТОВ "ELEKTROMASHINI" (Республіка Узбекистан), від 13.07.2023 № 13-07, укладеному з OLIERA INVEST LLP (Великобританія).

На підставі вказаного акту перевірки податковим органом винесено спірне податкове повідомлення-рішення від 30.12.2024 за №8 (форма "С"), яким ТОВ "Аслунд Груп" нарахована пеня за порушення вимог валютного законодавства на суму 390 091,74 грн..

Суд зазначає, що ході проведення перевірки податковим органом встановлено:

ТОВ "Аслунд Груп", в особі директора Юрушева В.В, діючого на підставі Статуту «Продавець», з ТОВ «ELEKTROMASHINI» (Республіка Узбекистан), в особі директора Хікматова А.А., діючого на підставі Статуту, - «Покупець», укладено Контракт від 15.09.2022 № 1509.

В періоді за який здійснювалася перевірка податковим органом, ТОВ "Аслунд Груп", на виконання умов експортного контракту від 15.09.2022 № 1509, на адресу нерезидента ТОВ «ELEKTROMASHINI» (Республіка Узбекистан), відвантажено товар (частини для електродвигунів, код УКТЗЕД ) на загальну суму 50923,90 дол. США (еквівалент 1 862 215,73 грн), згідно наступних МД:

- від 29.09.2022 № UA100390/2022/405999 на суму 36155,90 дол. США (еквівалент 1 322 170,64 грн.) - граничний строк надходження валютної виручки - 27.03.2023;

- від 25.07.2023 № UA807200/2023/009335 на суму 14768,00 дол. США (еквівалент 540 045,08 грн.) - граничний строк надходження валютної виручки - 20.01.2024.

Грошові кошти за відвантажений товар по експортному контракту від 15.09.2022 № 1509, укладеному з ТОВ «ELEKTROMASHINI» (Республіка Узбекистан), 26.10.2023 надійшли ГРУП» на валютний рахунок ТОВ "Аслунд Груп" № НОМЕР_1 , відкритий в АТ «ОТП БАНК», МФО 300528, на суму 14768,00 дол. США (еквівалент - 539 492,76 грн.) - без порушення законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД.

Станом на 27.03.2023 валютні цінності на суму 36 155,90 дол. США по експортному контракту від 15.09.2022 № 1509, укладеному з ТОВ "ELEKTROMASHINI" (Республіка Узбекистан), ТОВ "Аслунд Груп" не надійшли, чим ТОВ "Аслунд Груп" порушено ч. 2 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII "Про валюту і валютні операції" із змінами та доповненнями, пункту 142 Постанови правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» із змінами та доповненнями.

У зв`язку з невиконанням нерезидентом ТОВ «ELEKTROMASHINI» (Республіка Узбекистан), своїх зобов`язань по контракту від 15.09.2022 № 1509, ТОВ "Аслунд Груп" 27.03.2023 до Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово промисловій палаті України (надалі за текстом - МКАС при ТПП України) направлено позовну заяву щодо стягнення заборгованості з нерезидента у сумі 36 155,90 дол. США.

Постановою МКАС при ТПП України від 27.03.2023 про прийняття справи до провадження, справу за позовом ТОВ "Аслунд Груп" (Україна) до ТОВ «ELEKTROMASHINI» (Республіка Узбекистан) про стягнення 36155,90 дол. США заборгованості прийнято до провадження у МКАС при ТПП України за № 175/2023.

Під час арбітражного розгляду нерезидентом ТОВ «ELEKTROMASHINI» (Республіка Узбекистан) здійснено, по експортному контракту від 15.09.2022 № 1509 оплату за поставлений товар на валютний рахунок ТОВ "Аслунд Груп" № НОМЕР_1 , відкритий в АТ «ОТП БАНК», МФО 300528 на загальну суму 50 923,90 дол. США (еквівалент 1 861 602,66 грн):

- 03.05.2023 на суму 10 000,00 дол. США (еквівалент 365 686,00 грн);

- 09.06.2023 на суму 24 531,60 дол. США (еквівалент 897 086,27 грн);

- 26.10.2023 на суму 1 624,30 дол. США (еквівалент 59 337,63 грн).

Станом на 31.10.2024 в бухгалтерському обліку ТОВ "Аслунд Груп" по експортному контракту від 15.09.2022 № 1509, укладеному з ТОВ «ELEKTROMASHINI» (Республіка заборгованість відсутня.

ТОВ "Аслунд Груп", в особі директора ОСОБА_1 , діючого на підставі Статуту - «Продавець», з OLIERA INVEST LLP (Великобританія), в особі рівноправного партнера Jorge Castillo, діючого на підставі Статуту - «Покупець», укладено Контракт від 08.01.2020 № 121

В періоді за який здійснювалася перевірка, ТОВ "Аслунд Груп", на виконання умов експортного контракту від 08.01.2020 № 121, на адресу нерезидента OLIERA INVEST LLP (Великобританія), відвантажено товар (Кузов моторного думпкара, код УКТЗЕД , Підставка з металу, цивільного призначення, код УКТЗЕД 732609890) на загальну суму 243 020,00 євро (еквівалент 6 506 362,31 грн), згідно наступних МД:

- від 28.01.2020 № 500196 на суму 121510,00 євро (еквівалент 3 295 472,71 грн) - граничний строк надходження валютної виручки - 26.01.2021;

- від 22.02.2020 № 500433 на суму 121510,00 євро (еквівалент 3 210 889,60 грн) граничний строк надходження валютної виручки - 20.02.2021.

Грошові кошти по експортному контракту від 08.01.2020 № 121 від нерезидента OLIERA INVEST LLP (Великобританія), надійшли на валютний рахунок ТОВ "Аслунд Груп" № НОМЕР_1 , відкритий в АТ «ОТП БАНК», МФО 300528 на загальну суму 243 020,00 євро (еквівалент 8 121 704,75 грн), у тому числі на суму 121 510,00 євро - із порушенням законодавчо встановлених строків розрахунків у сфері ЗЕД, чим ТОВ "Аслунд Груп" порушено ч. 2 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», із змінами та доповненнями та пункт 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5, із змінами та доповненнями.

На кінець перевіряємого періоду у бухгалтерському обліку ТОВ "Аслунд Груп" по експортному контракту від 08.01.2020 № 121, укладеному з OLIERA INVEST LLP (Великобританія), дебіторська/кредиторська заборгованість відсутня.

ТОВ "Аслунд Груп", в особі директора ОСОБА_2 , діючого на підставі Статуту - «Продавець», з OLIERA INVEST LLP (Великобританія), в особі рівноправного партнера Jorge Castillo, діючого на підставі Статуту - «Покупець», укладено Контракт від 13.07.2023 № 13-07.

В періоді за який здійснювалася перевірка, ТОВ "Аслунд Груп", на виконання умов експортного контракту від 13.07.2023 № 13-07, на адресу нерезидента OLIERA INVEST LLP (Великобританія), відвантажено товар (Візки не ведучі, для встановлення на тяговому агрегаті ОПЭ1АМ, в зборі, без тягових двигунів, виключно цивільного використання, код УКТЗЕД ) на загальну суму 137040,00 євро (еквівалент 5625259,03 грн.), згідно МД від 17.07.2023 № 23UA86U9 - граничний строк надходження валютної виручки - 12.01.2024.

В періоді, що перевірявся, грошові кошти за відвантажений товар по експортному контракту від 13.07.2023 № 13-07, укладеному з OLIERA INVEST LLP (Великобританія), на валютні рахунки ТОВ "Аслунд Груп" не надходили, чим позивачем порушено ч. 2 ст. 13 Закону України від 21.08.2018 № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», із змінами та доповненнями та пункт 142 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», із змінами та доповненнями.

У зв`язку з невиконанням нерезидентом OLIERA INVEST LLP (Великобританія), своїх зобов`язань по контракту 13.07.2023 № 13-07, ТОВ "Аслунд Груп" до Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України (далі - МКАС при ТПП України).

11.01.2024 направлено позовну заяву щодо стягнення заборгованості з нерезидента у сумі 137040,00 євро.

Постановою про прийняття справи до провадження МКАС при ТПП України від 11.01.2024, справу за позовом ТОВ "Аслунд Груп" (Україна) до OLIERA INVEST LLP (Великобританія) про стягнення 137040,00 євро заборгованості, а також витрат зі сплати арбітражного збору прийнято до провадження у МКАС при ТПП України за № 8/2024.

МКАС при ТПП України по справі № 8/2024 прийнято Рішення від 19.09.2024.

В рішенні МКАС при ТПП України зазначено наступне:

«Взыскать с OLIERA INVEST LLP (Office 11, Regent Building, 6-8 Dartford Road, March, Cambridgeshire, PE15 8AQ, UK) в пользу Общества с ограниченной ответственностью «Аслунд Груп» (Украина, 61046, г. Харьков, ул. Багратиона, дом 6, оф. 107/1; идентификационный код 42644349) 137 040,00 евро основного долга, 5 682,35 євро в возмещение расходов по уплате арбитражного сбора, а всего 142 722,35 евро.

Решение вступает в законную силу с даты его вынесения, является окончательным и подлежит немедленному исполнению».

На кінець перевіряємого періоду у бухгалтерському обліку ТОВ "Аслунд Груп" по експортному контракту від 13.07.2023 № 13-07, укладеному з OLIERA INVEST LLP (Великобританія), рахується протермінована дебіторська заборгованість на загальну суму 137040,00 євро, з граничним строком надходження валютної виручки - 12.01.2024, по якій ТОВ "Аслунд Груп" отримано Рішення МКАС при ТПП України від 19.09.2024, справа № 8/2024 про стягнення заборгованості з нерезидента.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Стаття 19 Конституції України визначає, що органи державної влади, їх посадові особи повинні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 р. №2755-VI.

Відповідно до п.п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи, визначені п.п. 41.1.1 п. 41.1 ст. 41 цього Кодексу, мають право, серед іншого проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Згідно з п. 75.1 ст. 75 ПК України визначено право контролюючих органів проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

При цьому згідно з п.п. 75.1.2 п. 75 ст. 75 ПК України, документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Під час здійснення планових перевірок платників податків, які є фінансовими агентами, предметом перевірки також є дотримання фінансовими агентами вимог статті 39-3 цього Кодексу.

Крім цього, у відповідності до п.п. 78.1.15, документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав: неподання платником податків або подання з порушенням вимог п. 39.4 ст. 39 цього Кодексу звіту про контрольовані операції, повідомлення про участь у міжнародній групі компаній, звіту в розрізі країн міжнародної групи компаній, глобальної документації (майстер-файлу) та/або документації з трансфертного ціноутворення;

За змістом п. 81.1 ст. 81 ПК України, посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення документальної виїзної перевірки, фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів:

направлення на проведення такої перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, реквізити наказу про проведення відповідної перевірки, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) або об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична), підстави, дата початку та тривалість перевірки, посада та прізвище посадової (службової) особи, яка проводитиме перевірку. Направлення на перевірку у такому випадку є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, що скріплений печаткою контролюючого органу;

копії наказу про проведення перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу;

службового посвідчення осіб (належним чином оформленого відповідним контролюючим органом документа, що засвідчує посадову (службову) особу), які зазначені в направленні на проведення перевірки.

Відповідно до положень п.п. 19-1.1.4 п. 19-1.1 ст. 19-1 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, зокрема, здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті, за додержанням порядку приймання готівки для подальшого переказу (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, наявністю торгових патентів.

Приписами статті 1 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» від 16.04.1991 №959-ХІІ (надалі - Закон №959-ХІІ) встановлено, що господарська діяльність - будь-яка діяльність, в тому числі підприємницька, пов`язана з виробництвом і обміном матеріальних та нематеріальних благ, що виступають у формі товару.

Зовнішньоекономічна діяльність - діяльність суб`єктів господарської діяльності України та іноземних суб`єктів господарської діяльності, а також діяльність державних замовників з оборонного замовлення у випадках, визначених законами України, побудована на взаємовідносинах між ними, що має місце як на території України, так і за її межами.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ визначає Закон України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 р. № 2473-VIII (надалі - Закон № 2473-VIII в редакції на час спірних відносин). Цей закон також встановлює відповідальність за порушення валютного законодавства.

Метою цього Закону є забезпечення єдиної державної політики у сфері валютних операцій та вільного здійснення валютних операцій на території України.

За визначенням понять, наведених у ст. 1 Закону № 2473-VIII, валютна операція - операція, що має хоча б одну з таких ознак: а) операція, пов`язана з переходом права власності на валютні цінності та (або) права вимоги і пов`язаних з цим зобов`язань, предметом яких є валютні цінності, між резидентами, нерезидентами, а також резидентами і нерезидентами, крім операцій, що здійснюються між резидентами, якщо такими валютними цінностями є національна валюта; б) торгівля валютними цінностями; в) транскордонний переказ валютних цінностей та транскордонне переміщення валютних цінностей.

Валютне регулювання - діяльність Національного банку України та в установлених цим Законом випадках Кабінету Міністрів України, спрямована на регламентацію здійснення валютних операцій суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами; валютний нагляд - система заходів, спрямованих на забезпечення дотримання суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами валютного законодавства.

Резиденти: а) фізичні особи (громадяни України, іноземні громадяни, особи без громадянства), які мають постійне місце проживання на території України, у тому числі ті, які тимчасово перебувають за межами України; б) фізичні особи - підприємці, зареєстровані згідно із законодавством України; в) юридичні особи та інші суб`єкти господарювання з місцезнаходженням на території України, які здійснюють свою діяльність відповідно до законодавства України; г) дипломатичні, консульські, торговельні та інші офіційні представництва України за кордоном, що мають імунітет і дипломатичні привілеї, а також філії та представництва підприємств і організацій України за кордоном, що не здійснюють підприємницької діяльності відповідно до законодавства України; ґ) відокремлені підрозділи юридичних осіб, зазначених в підпункті «б» пункту 8 частини першої цієї статті, а саме філії, представництва, відділення або інші відокремлені підрозділи, що не мають статусу юридичної особи та здійснюють підприємницьку діяльність від імені юридичної особи на території України.

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону № 2473-VIII відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Приписами ст. 4 Закону № 2473-VIII визначено, що валютні операції здійснюються без обмежень відповідно до законодавства України, крім випадків, встановлених законами України, що регулюють відносини у сферах забезпечення національної безпеки, запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму чи фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, виконання взятих Україною зобов`язань за міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також випадків запровадження Національним банком України відповідно до цього Закону заходів захисту.

Свобода здійснення валютних операцій забезпечується шляхом дотримання принципів валютного регулювання, встановлених цим Законом.

Резиденти з урахуванням обмежень, визначених цим Законом та іншими законами України, мають право відкривати рахунки в іноземних фінансових установах та здійснювати через такі рахунки валютні операції.

Нерезиденти з урахуванням обмежень, визначених цим Законом та іншими законами України, мають право відкривати рахунки в українських фінансових установах та здійснювати через такі рахунки валютні операції.

Резиденти мають право придбавати валютні цінності за кордоном, здійснювати їх транскордонне переміщення та (або) транскордонний переказ з урахуванням обмежень, визначених цим Законом.

У сфері здійснення валютних операцій нерезиденти мають усі права, надані резидентам.

Положеннями частин 3, 6, 9 та 10 Закону № 2473-VIII визначено, що валютний нагляд відповідно до ч. 2 цієї статті здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду без втручання у відповідні валютні операції та діяльність суб`єктів таких операцій, крім випадків запобігання агентами валютного нагляду проведенню валютних операцій, що не відповідають вимогам валютного законодавства.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.

Органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.

У разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.

За змістом ч. 5 ст. 11 Закону № 2473-VIII Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Закону № 2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України.

Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання (ч.2 ст.13 Закону № 2473-VIII).

Згідно із ч. 3 ст. 13 Закону № 2473-VIII, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Згідно пункту 21 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, - «Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.».

У зв`язку з введенням Указом Президента України вiд 24.02.2022 № 64/2022 воєнного стану в Україні, Правлінням НБУ прийнято Постанову вiд 24.02.2022 № 18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану", із змінами i доповненнями вiд 07.07.2022, якою встановлено з 05.04.2022 граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів 180 календарних днів.

Для операцій, що проведені до 05.04.2022, граничні строки розрахунків становлять 365 календарних днів.

Статтею 44 Закону України «Про Національний банк України» від 20.05.1999 р. №679-XIV визначено, що Національний банк діє як уповноважена державна установа при застосуванні валютного законодавства.

До компетенції Національного банку у сфері валютного регулювання та нагляду належать, зокрема, видання нормативно-правових актів щодо ведення валютних операцій.

Згідно з п. п. 2 п. 6 Інструкції Банк згідно з цією Інструкцією здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентом граничних строків розрахунків за операцією резидента з імпорту товарів, якщо на дату оплати резидентом товару, а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку) нерезидентом не була здійснена поставка за операцією з імпорту товару з оформленням типів МД, зазначених у підпункті 3 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, та відображенням інформації про таке оформлення у реєстрі МД, або документів, зазначених у підпунктах 3, 4 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, або в банку немає інформації про здійснення поставки за такою операцією.

Відповідно до п. п. 2 п. 7 Інструкції банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) - за операціями з імпорту товарів.

Датою здійснення платежу на користь нерезидента - постачальника товару вважається дата здійснення банком платежу на користь нерезидента - постачальника товару, якщо оплата зобов`язань резидента за операцією з імпорту товару здійснюється за рахунок коштів, отриманих від банку на підставі кредитного договору без зарахування цих коштів на поточний рахунок такого резидента в банку.

За приписами п. 8 Інструкції банк для здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів самостійно визначає систему заходів (включаючи фіксацію цих операцій з дотриманням принципів актуальності, достовірності та інформативності).

Згідно із п.п. 3 п. 9 Інструкції банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків, зокрема: у разі імпорту продукції, яка ввозиться в Україну, після отримання інформації з реєстру МД про здійснення поставки за імпортною операцією з оформленням МД типу IM- 40 "Імпорт", IM-41 "Реімпорт", IM-51 "Переробка на митній території", IM-72 "Безмитна торгівля", IM-75". Відмова на користь держави", IM-76 "Знищення або руйнування" (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню) або після пред`явлення резидентом документа (крім МД), який використовується для митного оформлення продукції (якщо на продукцію, що імпортується, згідно із законодавством України не оформляється МД).

За змістом ч. 2 та 7 ст.11 Закону № 2473-VIII, валютний нагляд здійснюється агентами валютного нагляду з метою встановлення відповідності здійснюваних валютних операцій валютному законодавству з урахуванням ризик-орієнтованого підходу. Банки як уповноважені установи - агенти валютного нагляду під час проведення ними валютних операцій здійснюють безпосередній нагляд за виконанням вимог валютного законодавства резидентами (крім інших уповноважених установ) та нерезидентами, що здійснюють валютні операції через ці уповноважені установи.

Пунктом 14-2 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 року № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» зі змінами, внесеними постановою Національного банку України від 07.07.2022 р. № 142, передбачено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05.04.2022 року.

За змістом ч. 7 ст. 13 Закону № 2473-VIII у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.

Відповідно до ч. 5 ст. 13 Закону № 2473-VIII порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

За змістом ч. 8 ст. 13 Закону № 2473-VIII Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Згідно з ч. 6 ст. 13 Закону № 2473 у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою ст. 13 Закону № 2473, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з ч. 1 ст. 13 Закону № 2473, та нарахування пені відповідно до ч. 5 ст. 13 Закону № 2473 зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Щодо посилань позивача на практику Верховного Суду від 27.02.2018 №811/2370/15, від 18.10.2019 №810/3506/16 суд зазначає наступне.

Зазначена позивачем практика Верхового Суду від 27.02.2018 №811/2370/15, від 18.10.2019 №810/3506/16 застаріла та не може бути використа.

В наведеній практиці застосовується не діючий Закон України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» від 23.09.1994 - № 185/94-ВР (редакція 07.02.2019).

Суд звертає увагу, що на момент проведення перевірки, виникнення спірних взаємовідноси та складання спірного податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС України в Харківській області від 30.12.2024 за №8 діючим є Закон України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 № 2473-VIII.

Принагідно суд використовує Постанову Верховного Суду від 23.07.2024 №240/25642/22 де зазначено, що з преамбули Закону України «Про валюту і валютні операції» вбачається, що такий є спеціальним законом, який визначає правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства…

Органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства (ч. 4 ст. 11 Закону №2473-VIII).

Питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду регулюються виключно цим Законом.

Зміна положень цього Закону здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону.

Зміна положень цього Закону може здійснюватися виключно окремими законами про внесення змін до цього Закону.

Суд приходить до висновку, що спірні правовідносини є специфічними та врегульовані спеціальним Законом України «Про валюту і валютні операції», і саме норми вказаного Закону підлягають застосуванню, зокрема і в питанні нарахування пені за порушення строків розрахунків в іноземній валюті.

Враховуючи окреслене та вище наведене суд не приймає посилання позивача на положення митного законодавства щодо моменту перетину митного (державного) кордону України.

Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 30.12.2024 за №8, прийнято податковим органом обґрунтовано, у зв`язку з чим останнє не підлягає скасуванню.

Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

В силу ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України визначено, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 3 ст. 90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити повністю.

Підстави для розподілу судових витрат відповідно до статті 139 КАС України відсутні.

На підставі викладеного та керуючись статтями 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Аслунд Груп" (вул. Багратіона, буд. 6, оф. 107/1, м. Харків, 61046, ) до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений 04.07.2025.

Суддя Супруна Ю.О.