Справа № 716/1113/25
Суддя: Вайновська О. Є.
Дата ухвалення: 2025-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 716/1113/25
У Х В А Л А

про повернення заяви

07.07.2025 місто Заставна

Суддя Заставнівського районного суду Чернівецької області Вайновська О.Є., ознайомившись з адміністративним позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Павчук Святослав Іванович, до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

ВСТАНОВИВ:

20.06.2025 до Заставнівського районного суду Чернівецької області надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Павчук С.І., до ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення №4832 від 03.12.2024, якою на позивача накладено адміністративне стягнення за ст.210 ч.3 КУпАП у виді штрафу в розмірі 17000,00 грн.

Одночасно з пред`явленням позову, позивачем подано заяву про поновлення строку на звернення до суду з адміністративним позовом, оскільки його пропущено з поважних причин.

Ухвалою судді Заставнівського районного суду Чернівецької області від 23.06.2025 адміністративний позов ОСОБА_1 залишено без руху, оскільки наведені у заяві про поновлення строку причини пропуску строку визнані судом неповажними; позивачу надано десятиденний строк для надання доказів неможливості вчасного звернення до адміністративного суду внаслідок суттєвих перешкод або зазначення ним інших підстав для поновлення строку на звернення до адміністративного суду.

03.07.2025 представник позивача адвокат Павчук С.І., на виконання ухвали судді від 23.06.2025, подав заяву про усунення недоліків.

Ознайомившись з адміністративним позовом, з заявою про поновлення строку на звернення до суду, з заявою про усунення недоліків, приходжу до висновку, що адміністративний позов підлягає поверненню позивачу, з огляду на наступне.

Як зазначалося, ухвалою Заставнівського районного суду Чернівецької області від 23.06.2025 адміністративний позов ОСОБА_1 залишено без руху. Надано позивачу десятиденний строк для зазначення ним інших підстав для поновлення строку на звернення до адміністративного суду.

Із поданої до суду 03.07.2025 заяви про усунення недоліків вбачається, що як на поважність причин пропуску строку для звернення до суду з адмінпозовом ОСОБА_1 посилається на те, що з 04.09.2024 він працював викладачем в КЗ «Киселівська музична школа» Веренчанської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області по класу духових інструментів, а отже не міг бути присутнім під час розгляду відносно нього 03.12.2024 ІНФОРМАЦІЯ_3 справи про адмінправопорушення за ч.3 ст.210 КУпАП; що 03.12.2024 припадало на вівторок, тобто на день, коли ОСОБА_1 проводив уроки за розкладом.

Оцінюючи заяву про усунення недоліків на предмет поважності причин пропуску строку для звернення до суду з адмнпозовом, суд виходить з наступного.

Статті 123 та 169 КАС України зобов`язують суд перевірити дотримання позивачем строків звернення до суду, які передбачені статтею 122 КАС України.

Під строком звернення до адміністративного суду розуміється строк, протягом якого особа має право звернутися з позовом і розраховувати на одержання судового захисту.

Строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 2 ст.286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Отже, строк на оскарження постанови у справах про адміністративні правопорушення становить десять днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови). В той же час в разі пропуску з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

При цьому, підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливлює своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання, заяви (скарги).

Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Лише наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права звернення із позовом у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск такого строку з поважних причин.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Слід зазначити, що Верховний Суд у постанові від 06 квітня 2021 року у справі №823/2363/18, досліджуючи питання поважності причин строку звернення до суду, дійшов висновку, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідаю одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Поряд з цим, Верховний Суд у вказаній постанові звернув увагу, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку.

Також, Верховний Суд у постанові від 23 квітня 2020 року у справі №813/3756/17 досліджував питання строків звернення до адміністративного суду. Зокрема, Суд зазначив, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулось порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день винесення рішення, яке оскаржується, якщо воно приймалось за участю особи, або день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії.

При цьому, незнання про порушення своїх прав через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Поняття «особа повинна дізнатися про порушення своїх прав» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій, і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Встановлено, що 21.11.2024, в присутності ОСОБА_1 в приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_2 було складено протокол №6/471 про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.210 КУпАП. Одночасно, ОСОБА_1 було повідомлено, що розгляд справи про адмінправопорушення відносно нього за ст.210 ч.3 КУпАП відбудеться 03.12.2024, о 14:50 год. в приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_2 , що по АДРЕСА_1 . Про вказане свідчить підпис ОСОБА_1 у відповідній графі протоколу №6/471 про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.210 КУпАП.

Таким чином, ОСОБА_1 знав, що у призначені дату та місці відносно нього буде розглядатися справа про адміністративне правопорушення, та, відповідно, прийматиметься рішення за результатами розгляду протоколу №6/471 від 21.11.2024.

Відповідно до ст.268 КУпАП, в редакції, яка діяла на момент розгляду справи про адмінправопорушення, неявка особи, належним чином повідомленої про час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи за ч.3 ст.210 КУпАП.

У призначений день, час та місці, тобто 03.12.2024 справа про адмінправопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.3 ст.210 КУпАП була розглянута.

При цьому, ОСОБА_1 був обізнаний про час та місце розгляду відносно нього справи, та не довів належними, беззаперечними доказами об`єктивної неможливості дізнатися про результати розгляду відносно нього справи задля реалізації права на оскарження рішення суб`єкта владних повноважень.

З урахуванням викладеного, та положень ст.ст.286 ч.2, 120 КАС України, строк звернення ОСОБА_1 до суду з позовом щодо оскарження вищевказаної постанови закінчився 13.12.2024.

ОСОБА_1 звернувся до суду з адмінпозовом лише 20.06.2025.

Небажання ОСОБА_1 своєчасно дізнатися про результати розгляду відносно нього справи, отримати копію рішення суб`єкту владних повноважень з метою оскарження у разі незгоди, зайнятість ОСОБА_1 на роботі згідно розкладу у вівторок та п`ятницю (з 13:00 до 19:000 год.) не може вважатися судом поважною причиною для пропущення більше ніж шестимісячного строку для оскарження постанови №4832 від 03.12.2024.

Суд зауважує, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011). Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Відповідно до пункту 6 частини 5 статті 44 КАС України, учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Аналіз практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Відповідно до приписів ч.2 ст.123, яка кореспондується з п.9 ч.4 ст.169 КАС України, якими зокрема, передбачено, якщо заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи викладене, а саме, що ОСОБА_1 звернувся до адміністративного суду з позовом поза межами строку, визначеного ст.286 КАС України, а наведені ним в заяві про поновлення строку для звернення до суду з адміністративним позовом причини пропуску строку визнаються судом неповажними, так само як і причини пропуску строку викладені в заяві про усунення недоліків від 03.09.2025, приходжу до висновку, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви, що підстави для поновлення строку на звернення до адміністративного суду відсутні та про повернення позивачу позовної заяви згідно приписів ч.2 ст.123 КАС України.

Керуючись ст.ст.122, 123, 169 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Павчук Святослав Іванович, до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі в п`ятнадцятиденний строк з дня винесення ували.

Суддя Вайновська О.Є.