Справа № 464/3588/25
Суддя: Жила В. С.
Дата ухвалення: 2025-07-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №464/3588/25
пр № 2-а/464/57/25
У Х В А Л А

02 липня 2025 року суддя Сихівського районного суду м. Львова Жила В.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, поданою представником адвокатом Павлюк О.М., до відповідача Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕНА №4769006 від 19.05.2025, на підставі якої його притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 122 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1 700 грн., а провадження у справі закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП. Окрім цього, просив звільнити ОСОБА_1 , ветерана війни учасника бойових дій, від сплати судового збору (заяву сформовано та надіслано до суду через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС).

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями позов передано на розгляд судді Жилі В.С.

Оглянувши матеріали позовної заяви встановлено, що така підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам КАС України з огляду на наступне.

Статтями 160, 161 КАС України визначено вимоги до форми та змісту позовної заяви.

Частиною3 ст. 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України № 3674-VI «Про судовий збір» Закону.

Так, позивач просить звільнити його від сплати судового збору, оскільки він є учасником бойових дій.

Пункт 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» встановлює, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 12.02.2020 в справі № 545/1149/17 зазначила, що пункт 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, у яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 Закону України № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». А стаття 22 цього ж Закону передбачає, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12 та 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі №9901/311/19 та постанові Верховного Суду від 21.03.2018 у справі №490/8128/17.

При цьому, Велика Палата Верховного Суду в ухвалах від 11.09.2025 по справі № 567/79/23, від 04.06.2025 по справі № 905/1426/23 зазначила, що із часу прийняття нею 09.10.2019 постанови у справі № 9901/311/19, як і постанови від 12.02.2020 у справі №545/1149/17 із висновками щодо застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI з урахуванням вимог статей 12 та 22 Закону №3551-XII, відсутні підстави стверджувати, що відбулась зміна суспільних відносин чи нормативного регулювання, внаслідок чого висновок із цих постанов втратив би зрозумілість, набув ознак неузгодженості, необґрунтованості, незбалансованості чи помилковості.

Як вбачається із змісту позовної заяви, предметом позову є визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, що не зачіпає порядку надання, обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, відтак судовий збір за подання вказаного позову підлягає сплаті на загальних засадах.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду адміністративного позову немайнового характеру, поданого фізичною собою, справляється судовий збір, що становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 зроблено висновок про те, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положенням ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином, враховуючи подання позовної заяви через підсистему «Електронний суд», позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з врахуванням коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, а саме 484,48 грн., за такими реквізитами: отримувач коштів ГУК Львiв/Сихівський р-н/22030101, код отримувача (код ЄДРПОУ) 38008294, банк одержувача Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, рахунок UA0013956, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Частиною 1 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 169 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява повертається позивачеві (п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України).

Враховуючи наведене, позовну заяву необхідно залишити без руху, про що повідомити позивача, його представника, надавши строк для усунення недоліків позовної заяви, а саме сплати судового збору.

Керуючись статями 160, 161, 169, 248 КАС України,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, залишити без руху.

Про залишення позовної заяви без руху повідомити позивача та надати строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Володимир ЖИЛА