Справа № 640/34298/21
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2025-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні відводу судді

07 липня 2025 року справа № 640/34298/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянувши у порядку письмового провадження заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінчензо" Спирка Олександра Дмитровича про відвід судді Лиски І.Г. в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінчензо" до Київської обласної державної адміністрації про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в :

23.11.2021 до Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Вінчензо" з позовом до Київської обласної державної адміністрації, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати розпорядження Київської обласної державної адміністрації №332 від 28.05.2021 "Про відмову у видачі дозволів на розміщення зовнішньої реклами в Київській області поза межами населених пунктів";

- зобов`язати Київську обласну державну адміністрацію прийняти рішення (розпорядження) про надання Товариству з обмеженою відповідальністю "Вінчензо" дозволів в кількості 13 шт. строком на 5 (п`ять) років на розміщення зовнішньої реклами згідно поданої заяви та отриманих ним описів за наступними адресами:

1) М-03 Київ-Харків-Довжанський в напрямку м. Київ 25+307, сторона А, об`єкт Міст 2х16;

2) М-03 Київ-Харків-Довжанський в напрямку м. Бориспіль 25+307, сторона А, об`єкт Міст 2х16;

3) М-03 Київ-Харків-Довжанський в напрямку м. Київ 30+980, сторона А, об`єкт Міст 2х16;

4) М-03 Київ-Харків-Довжанський в напрямку м. Бориспіль 30+980, сторона А, об`єкт Міст 2х16;

5) М-03 Київ-Харків-Довжанський в напрямку м. Бориспіль 33+320, сторона А, об`єкт Міст 2х16;

6) М-05 Київ-Одеса в напрямку м. Київ 15+917, сторона А, об`єкт Міст 2х16;

7) М-05 Київ-Одеса в напрямку м. Одеса 15+917, сторона А, об`єкт Міст 2х16;

8) М-05 Київ-Одеса в напрямку м. Київ 21+866, сторона А, об`єкт Міст 2х16;

9) М-05 Київ-Одеса в напрямку м. Одеса 21+866, сторона А, об`єкт Міст 2х16;

10) М-05 Київ-Одеса в напрямку м. Київ 24+510, сторона А, об`єкт Міст 2х16;

11) М-05 Київ-Одеса в напрямку м. Одеса 24+510, сторона А, об`єкт Міст 2х16;

12) М-06 Київ-Чоп в напрямку м. Київ 37+896, сторона А, об`єкт Міст 2х16;

13) М-06 Київ-Чоп в напрямку м. Житомир 37+896, сторона А, об`єкт Міст 2х16.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.12.2021 (суддя Клочкова Н.В.) відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

30.12.2021 на адресу Окружного адміністративного суду міста Києва від відповідача надійшов відзив на позовну заяву разом із доказами по справі.

17.01.2022 на адресу Окружного адміністративного суду міста Києва від відповідача надійшли додаткові пояснення по справі.

Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

19.05.2023 на адресу Київського окружного адміністративного суду супровідним листом від 26.12.2022 №03-19/5341/22 "Про скерування за належністю справи" надійшли матеріали адміністративної справи №640/34298/21.

19.05.2023 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Лиски І.Г.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2023 (суддя Лиска І.Г.) прийнято до провадження адміністративну справу №640/34298/21. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

15.02.2024 представником позивача через підсистему "Електронний суд" подано клопотання про прискорення розгляду справи.

12.11.2024 представником позивача через підсистему "Електронний суд" подано додаткові докази у справі разом із клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

13.05.2025 представником позивача через канцелярію суду подано заяву про долучення виправленої позовної заяви від 12.05.2025 разом із доказами направлення цієї заяви на адресу відповідача.

04.06.2025 представником позивача через канцелярію суду подано клопотання про пришвидшення розгляду справи.

25.06.2025 представником позивача Спирком О.Д. через підсистему "Електронний суд" подано заяву про відвід судді Лиска І.Г. від розгляду справи №640/34298/21.

Ухвалою судді Київського окружного адміністративного суду Лиска І.Г. від 01.07.2025 визнано необґрунтованим відвід судді Київського окружного адміністративного суду Лиска І.Г. у заяві про встановлення судового контролю по справі №640/34298/21. Матеріали заяви про встановлення судового контролю та адміністративну справу №640/34298/21 передано до відділу документального забезпечення і контролю (канцелярії) Київського окружного адміністративного суду для визначення складу суду у відповідності до вимог частини першої статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.07.2025 для розгляду даної заяви про відвід судді визначено суддю Кушнову А.О.

Згідно з частиною восьмою статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Судом ухвалено здійснювати розгляд заяви про відвід судді Київського окружного адміністративного суду Лиска І.Г. в порядку письмового провадження.

Підстави для відводу судді передбачені статтями 36, 37 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, відповідно до частини першої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Частиною другою статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (частина третя статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з частиною першою статті 37 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді у першій інстанції після скасування попередніх рішення, постанови або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі.

Відповідно до вимог частини першої статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України, за наявності підстав, зазначених у статтях 36 - 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

За цими самими підставами їм може бути заявлено відвід учасниками справи (частина друга статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України).

Частиною четвертою статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-3, 5 частини першої статті 36, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Частиною дванадцятою статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України обумовлено, що за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Заява позивача від 25.06.2025 про відвід судді Лиска І.Г. мотивована тим, що з моменту прийняття адміністративної справи до провадження (29.05.2023) до моменту звернення із даною заявою про відвід минуло майже 2 роки і 1 місяць року, є всі підстави стверджувати, що суддею Лиска І.Г. було допущено не лише порушення строків розгляду адміністративної справи, визначених нормами процесуального права, а й є всі підстави стверджувати про його необ`єктивність та упередженість і, відповідно, не довіряти даному складу суду.

Представник позивача вказує, що тривале зволікання судами з розглядом цієї справи (з 29.05.2023) ставить під загрозу дотримання з боку України пункту 1 статті 6 Конвенції та може призвести до негативних та неповоротних наслідків для позивача, таких як видача дозволів на розміщення реклами іншим юридичним особам, позивач неодноразово просив суд розглянути справу у визначені Кодексом адміністративного судочинства України строки.

За твердженням позивача, вказані обставини є підставою для відводу судді Лиска І.Г. від розгляду даної справи.

Розглядаючи заяву про відвід судді, суд ураховує таке.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність судді є презумпцією, поки не надано доказів протилежного.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Тобто, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами. Відвід повинен бути вмотивований - з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

При цьому, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності такого судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 10.05.2018 в адміністративній справі №800/592/17 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 73903174).

Суд зазначає, що жодних доказів, які б відповідали вимогам Кодексу адміністративного судочинства України, та підтверджували наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості складу суду при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не вбачається, а отже вимоги заяви ґрунтуються на особистих припущеннях заявника.

Заява про відвід зводиться до того, що суддею Лиска І.Г. допущено порушення строків розгляду адміністративної справи, визначених нормами процесуального права.

Згідно з частиною другою статті 35 Кодексу адміністративного судочинства України у разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Як було зазначено вище, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2023 (суддя Лиска І.Г.) на виконання вимог п. 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX прийнято до провадження адміністративну справу №640/34298/21. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

За змістом частини другої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Станом на день подання представником позивача заяви про відвід (25.06.2025) рішення у справі №640/34298/21 не прийнято.

Суд зазначає, що дотримання процесуальних строків розгляду справ наразі є неможливим у зв`язку з надмірним навантаженням на суддів Київського окружного адміністративного суду, яке спричинено ліквідацією Окружного адміністративного суду міста Києва.

Після ліквідації Окружного адміністративного суду міста Києва виникла потреба у розподілі справ, які перебували у його провадженні, між суддями Київського окружного адміністративного суду. Цей процес призвів до значного збільшення навантаження на суддів Київського окружного адміністративного суду, які вже й так мали у провадженні справи.

Так, згідно зі статистичною інформацією Київського окружного адміністративного суду, у провадженні судді Лиска І.Г. станом на 30.12.2022 перебувало 639 нерозглянутих справ та матеріалів.

Станом на 30.05.2025 кількість таких нерозглянутих справ та матеріалів складає 3151.

Крім того, поточне надходження нових позовів та матеріалів, у зв`язку зі зміною територіальної підсудності, збільшилося в декілька разів.

Лише за період з 01.01.2023 по 31.12.2023 на розгляд судді Лиска І.Г. надійшло 2046 справ та матеріалів, за період з 01.01.2024 по 31.12.2024 - 2089 справ та матеріалів, а з 01.01.2025 по 30.05.2025 - 1087 справ та матеріалів. За період з 01.01.2022 по 31.12.2022 така кількість справ та матеріалів дорівнювала 685.

Це свідчить про значний приріст справ, які мають бути розглянуті, та вказує на зростання навантаження на суддю.

Рішенням Вищої ради правосуддя № 3237/0/15-20 від 24.11.2020 рекомендовано Державній судовій адміністрації України та Раді суддів України застосовувати показники середньої тривалості розгляду судових справ при ухваленні рішень та здійсненні заходів з питань організаційного забезпечення діяльності судів. Зі змісту додатку до згаданого рішення убачається, що рекомендований середній час розгляду справ і матеріалів окружним адміністративним судом становить 597 хв. (9 год. 57 хв.), окремих процесуальних питань - 179 хв. (2 год. 59 хв).

Із наведеного розрахунку убачається, що дотримання засад своєчасності розгляду справи не може не корелювати із кількістю справ у провадженні судді, при цьому, виходячи із розрахункового часу, визначеного Вищою радою правосуддя, кількість розглянутих справ значно перевищує рекомендовані норми, навіть без урахування щорічної відпустки та тимчасової втрати працездатності.

У зв`язку з цим, наразі судді Київського окружного адміністративного суду знаходяться в ситуації, в якій вони не можуть дотримуватися процесуальних строків розгляду справ з об`єктивних причин.

Враховуючи вказане, несвоєчасний розгляд судом адміністративної справи не свідчить про неупередженість або необ`єктивність судді Лиска І.Г.

Доказів на підтвердження існування об`єктивних обставин, які б свідчили про сумніви у неупередженості або об`єктивності судді Лиска І.Г., представником позивача не надано.

Визначаючись щодо наявності підстав для відводу судді необхідно враховувати, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (п. 27, 28 і 30 рішення у справі "Фей проти Австрії" (заява від 24.02.1993 №255), п.42 рішення у справі "Веттштайн проти Швейцарії" (заява №33958/96).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі "Білуха проти України" зазначено, що "у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду". Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного". Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але "вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими".

Отже, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності такого судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Таким чином, позивач не погоджується з процесуальними діями судді в частині не розгляду справи в установлені процесуальним законодавством строки.

Частиною четвертою статті 36 КАС України встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

В даному випадку доводи позивача, які зазначені як підстава для відводу судді Лиска І.Г., суд розцінює як незгоду з процесуальними діями судді, що є підставою для висновку про необґрунтованість заяви про відвід судді.

Заявником не наведено інших підстав для відводу судді, передбачених ст.36 та ст.37 КАС України.

Проаналізувавши наведені в поданій заяві про відвід судді доводи, суд дійшов висновку, що зазначена заява не містить посилань на обставини, які за суб`єктивними чи об`єктивними критеріями унеможливлюють участь судді Лиска І.Г. у розгляді цієї справи відповідно до статті 36 КАС України.

Оскільки підстав для висновку про наявність визначених статтею 36 КАС України та інших підстав для відводу судді Лиска І.Г. немає, заява представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінчензо" Спирка Олександра Дмитровича від 25.06.2025 про відвід судді Лиска І.Г. від розгляду адміністративної справи № 640/34298/21 задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 36, 37, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в :

1. У задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінчензо" Спирка Олександра Дмитровича від 25.06.2025 про відвід судді Лиска І.Г. від розгляду адміністративної справи № 640/34298/21 - відмовити.

2. Копію ухвали надіслати (видати) учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення. Ухвала за наслідками розгляду питання про відвід окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної чи касаційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняті за наслідками розгляду справи.

Суддя Кушнова А.О.