Справа № 640/11315/20
Суддя: Грицюк Роман Петрович
Дата ухвалення: 2025-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 640/11315/20

04 липня 2025 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Грицюка Р.П., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МІТ СКАЙНЕТ" до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу, Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Міт Скайнет» (позивач/ТОВ «Міт Скайнет») звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (відповідач-1/ГУ ДПС у м. Києві), Державної податкової служби України (відповідач-2/ДПС України), в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в м. Києві про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 08.04.2020 № 1518108/38482642, № 1518109/38482642, № 1518106/38482642, №1518107/38482642;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати датою подання на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні від 18.02.2020 №12, від 20.02.2020 № 13, від 24.02.2020 № 14, від 28.02.2020 № 15.

Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю зупинення реєстрації розрахунку коригування. Позивач зазначає, що оскаржувані рішення є необґрунтованими, тобто прийнятим без врахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). На думку позивача, контролюючий орган безпідставно застосував до позивача процедуру зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, передбачену Порядком №1165, за відсутності об`єктивних ознак, адже відповідач-1 отримав усі необхідні документи та пояснення, проте надані пояснення не були прийняті до уваги та не проаналізовані.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.05.2020 відкрито провадження у справі.

Відповідно до Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 №2825-ІХ ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва; утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві; визначено територіальну юрисдикцію Київського міського окружного адміністративного суду, яка поширюється на місто Київ.

Пунктом 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ установлено, що з дня набрання чинності цим Законом: до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ, справа №640/11315/20 надіслана до Тернопільського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 03.03.2025 справу прийнято до провадження судді, розгляд справи розпочато спочатку, суд ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

З 05 жовтня 2021 року офіційно почала функціонувати підсистеми «Електронний суд», «Електронний кабінет» та підсистема відеоконференцзв`язку. Пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

У відповідності до абзацу першого частини п`ятої статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Частиною шостою статті 18 КАС України встановлено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Згідно з інформацією, наявною в комп`ютерній програмі «Діловодство спеціалізованого суду» електронний документ (ухвала Тернопільського окружного адміністративного суду від 03.03.2025 у справі №640/11315/20) доставлена в Електронний кабінет Головного управління ДПС у м. Києві 04.03.2025, Державної податкової служби України 03.03.2025.

У встановлений судом строк, відповідачами відзиву на позов не подано.

Згідно частини шостої статті 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 01.05.2025 залучено співвідповідача у справі Головне управління ДПС у м. Києві, утворене як відокроемлений підрозділ ДПС України (), розгляд справи розпочато спочатку.

На адресу суду 27.05.2025 надійшов відзив на позовну заяву від ДПС України та ГУ ДПС у м. Києві, з яких слідує заперечення відповідачами позовних вимог. Звернули увагу суду, що у разі наявності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта прийняти рішення конкретного змісту є втручанням у дискреційні повноваження.

Також послалися на правові висновки викладені у Постанові Верховного Суду від 21 травня 2019 року у справі №0940/1240/18, де Верховний Суд зазначив, що дослідження тих первинних документів які не були підставами для прийняття рішення про зупинення реєстрації податкової накладної та подальшої відмови у реєстрації податкової накладної, що свідчить про порушення судами вимог принципу офіційного з`ясування обставин справи та безпідставне розширення предмету доказування.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини.

Позивач ТОВ "МІТ СКАЙНЕТ" є юридичною особою (ідентифікаційний код 38482642), перебуває на обліку в ГУ ДПС у м. Києві.

Позивач зареєстрований як платник податку на додану вартість за індивідуальним податковим номером 86, дата реєстрації платником податку - 01.09.2013. На час розгляду справи свідоцтво платника ПДВ анульовано. Основним видом діяльності ТОВ "МІТ СКАЙНЕТ" є надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна (код КВЕД 68.20).

Одночасно з вказаним видом діяльності, з метою отримання прибутку Товариство займається й іншими видами господарської діяльності, зокрема, оптовою торгівлею хімічними продуктами (код КВЕД 46.75), складським господарством, торгівлею автомобілями та легковими автотранспортними засобами, неспеціалізованою оптовою торгівлею, наданням в оренду будівельних машин і устатковання.

На час винивнення спірних правовідносин Товариство орендувало наступні об`єкти нерухомого майна: комплекс будівель та споруд, загальною площею 2 542,2 м2, розташований за адресою: м. Київ, вул. Хоткевича Гната, буд. 13а; будівлю прирізного цеху загальною площею 1 532,3 м2, розташована за адресою: м. Київ, вул. Деревообробна, буд. 12, блок 1; квартиру № 95 в будинку № 7а по вулиці Сеченова у м. Києві.

Товариство також було власником наступних транспортних засобів: спеціалізований вантажний спеціалізований сідловий тягач марки DAF, державний номер НОМЕР_1 ; спеціалізований вантажний спеціалізований сідловий тягач марки DAF, державний номер НОМЕР_2 ; спеціалізований вантажний спеціалізований сідловий тягач марки DAF, державний номер НОМЕР_3 .

ТОВ "МІТ СКАЙНЕТ" (Постачальник) та ТОВ "СБПМ" (Покупець) укладено договір поставки № 1301-20/КП від 13.01.2020 (далі по тексту Договір поставки-1), відповідно до умов якого Постачальник зобов`язується передати у власність Покупця мінеральні добрива, а Покупець зобов`язується прийняти і оплатити Товар в порядку та на умовах, передбачених цим Договором (пункт 1.1 Договору поставки-1).

Пунктом 1.2 Договору поставки-1 передбачено, що поставка товару здійснюється партіями. Кількість (обсяг), асортимент (найменування, марка) товару в партії, вартість партії товару, а також інші умови, необхідні для поставки товару, узгоджуються Сторонами у додатку (додатках) "Специфікація", які є невід`ємною частиною цього Договору.

Поставка товару здійснюється автомобільним та/або залізничним транспортом в строки, узгоджені Сторонами у Специфікації на поставку конкретної партії товару. Умови (базис) поставки визначаються Сторонами згідно правил ІНКОТЕРМС в редакції 2010 у Специфікації на поставку конкретної партії товару (пункт 2.1 Договору поставки-1). Поставка товару здійснюється за ціною та вартістю, узгодженими та зазначеними Сторонами у Специфікації на поставку конкретної партії товару (пункт 3.1 Договору поставки- 1). Строк оплати узгоджується Сторонами у Специфікації на поставку конкретної партії товару (п. 3.2 Договору поставки-1).

На виконання умов Договору поставки-1, 03.02.2020 ТОВ "МІТ СКАЙНЕТ" та ТОВ "СБПМ" укладено та підписано Додаток № 1 "Специфікація №1" до Договору, відповідно до умов якого ТОВ "МІТ СКАЙНЕТ" (Постачальник) зобов`язується поставити у власність ТОВ "СБПМ" (Покупця), а Покупець прийняти та оплатити товар - карбамід у кількості 685 тонн на суму 6296520,00 грн, у тому числі ПДВ 1049420,00 грн.

Умови поставки: DAP (в редакції ІНКОТЕРМС-2010) склад ПОКУПЦЯ за адресою: м. Київ, вул. Гната Хоткевича. В подальшому сторони домовились про зміну складу доставки карбаміда безпосередньо до місця виробництва мінеральних добрив ТОВ "СБПМ" та визначили його за адресою: Рівненська область, Рівненський район, с. Нова Любомирка, вул. Промислова, буд. 6, про що позивачем та ТОВ "СБПМ" підписана відповідна Додаткова угода №1 від 24.02.2020 до Договору поставки-1. Строк поставки: до 29.02.2020. До закінчення граничного терміну поставки, поставка товару може здійснюватися частинами. В разі непоставки товару до закінчення граничного терміну його поставки, Покупець може в односторонньому порядку відмовитись від цієї Специфікації.

Порядок оплати: оплата партії товару, яка є предметом цієї Специфікації, здійснюється Покупцем в розмірі 100% її вартості в термін до 31.03.2020. До закінчення граничного терміну оплати, оплата товару може здійснюватися частинами.

Позивач та ТОВ "СБПМ" підписали Додаткову угоду №2 від 20.03.2020 до Договору поставки-1 про продовження строків поставки до 31.07.2020. На виконання умов укладеного Додатку №1 "Специфікація №1" в термін до 31.03.2020 ТОВ "СБПМ" здійснило оплату товару на загальну суму 6 921 762, 00 грн., а сааме платіжними дорученнями від 10.02.2020 №4549 на суму 505000,00 грн, від 11.02.2020 № 4555 на суму 100000,00 грн, від 12.02.2020 №4570 на суму 499662,00 грн, від 13.02.2020 №4583 на суму 440000,00 грн, 18.02.2020 №4645 на суму 475000,00 грн, від 20.02.2020 №4670 на суму 197000,00 грн, від 24.02.2020 №4703 на суму 498100,00 грн, від 28.02.2020 №4768 на суму 307000,00 грн і №4774 на суму 3900000,00 грн.

Частина оплати в сумі 3 900 000,00 грн повернута позивачем на рахунок ТОВ "СБПМ" 02.03.2020, що підтверджується платіжним доручення ТОВ "МІТ СКАЙНЕТ" від 02.03.2020 на суму 3 900 000,00 грн.

Мінеральні добрива (карбамід), щодо поставки якого між Позивачем та ТОВ «СБПМ» укладено договір поставки, був придбаний позивачем у ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ДВЕСТА СТАР" (ідентифікаційний код 43138406) (далі по тексту ТОВ "ДВЕСТА СТАР"), факт чого підтверджується наступними документами.

Так, договором поставки №15/01/20-1 від 15.01.2020 (далі по тексту - Договір поставки-2) постачальник зобов`язується передати у власність покупця мінеральні добрива, а покупець зобов`язується прийняти і оплатити товар в порядку та на умовах, передбачених цим Договором. ТОВ "МІТ СКАЙНЕТ" та ТОВ "ДВЕСТА СТАР" укладено та підписано Додаток №1 "Специфікація №1" від 16.01.2020, відповідно до якого ТОВ "ДВЕСТА СТАР" зобов`язується поставляти у власність ТОВ "МІТ СКАЙНЕТ", а ТОВ "МІТ СКАЙНЕТ" прийняти та оплатити карбамід у кількості 685 тонн на суму 600660,00 грн, у тому числі ПДВ на суму 1000100,00 грн.

На виконання умов Додатку №1 "Специфікація №1" до Договору поставки-2, ТОВ "ДВЕСТА СТАР" поставило ТОВ "МІТ СКАЙНЕТ" карбамід в наступній кількості та вартості згідно видаткових накладних від 16.01.2020 № 28 у кількості 251 т на суму 2198760,00 грн, № 29 у кількості 279,5 т на суму 2360820,00 грн, №30 у кількості 164,44 т на суму 1440494,00 грн.

Товар перевезений до складу позивача за адресою: м. Київ, вул. Гната Хоткевича, 13а автомобільним транспортом компанією-перевізником - ПРИВАТНЕ ПІДПРИЄМСТВО "ТОРГОВИЙ ДІМ "РУЖИНСЬКА БУДІВЕЛЬНА КЕРАМІКА" згідно товарно-транспортних накладних від 31.01.2020. №№22/1-22/34.

Актом надання послуг №22 від 31.01.2020 на суму 255 000,00 грн стверджується надання послуг з транспортування карбаміду, які оплачені ТОВ "МІТ СКАЙНЕТ" згідно платіжного доручення від 10.02.2020 №210.

Крім того, на господарську операцію щодо транспортування товару ПП "РУЖИНСЬКА БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ" складена та подана на реєстрацію податкова накладна №18 від 31.01.2020 на загальну суму 255 000,00 грн., яка зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних.

З наведеного вище вбачається, що у позивача була фактична можливість поставити ТОВ "СБПМ" мінеральні добрива (карбамід) в обсязі 684,94 тонни, що було обумовлено Договором поставки-1 та Додатком №1 "Специфікація №1" до нього.

Так, позивачем складені та подані на реєстрацію податкові накладні: №8 від 10.02.2020 на загальну суму 505 000,00 грн, №9 від 11.02.2020 на загальну суму 100 000,00 грн, №10 від 12.02.2020 на загальну суму 499 662,00 грн, №11 від 13.02.2020 на загальну суму 440 000,00 грн, які відповідачем зареєстровані в Єдиному державному реєстрі податкових накладних.

Разом з тим, по податкових накладних №12 від 18.02.2020 на загальну суму з ПДВ 475 000,00 грн, № 13 від 20.02.2020 на загальну суму з ПДВ 197 000,00 грн, № 14 від 24.02.2020 на загальну суму з ПДВ 498 100,00 гри, № 15 від 28.02.2020 на загальну суму з ПДВ 4 207 000,00 гри реєстрацію зупинено 05.03.2020 через відповідність п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Зокрема, відповідаче 1 зазначено, що у ході аналізу баз даних ДПС України отримано податкову інформацію про те, що карбамід (код УКТЗЕД 3102), який придбано у ТОВ "ДВЕСТА СТАР" (код 43138406), не відслідковується по ланцюгу. Відсутні трудові ресурси необхідні для виконання робіт, послуг. Відсутнє придбання інших супутніх робіт, товарів та послуг необхідних для здійснення фінансово-господарської діяльності підприємства.

Позивачем до контролюючого органу були подані письмові пояснення та копії усіх зазначених вище документів, в тому числі копії розрахункових документів у вигляді платіжних доручень. Однак, відповідачем прийнято рішення від 08.04.2020 №1518108/38482642 про відмову у реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування №12 від 18.02.2020 у зв`язку з ненадання платником податку копій документів: розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків; рішення від 08.04.2020 №1518109/38482642 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування №13 від 20.02.2020 у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів: розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків; рішення від 08.04.2020 №1518106/38482642 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної /розрахунку коригування №14 від 24.02.2020 у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів: розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків; рішення від 08.04.2020 №1518107/38482642 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування №15 від 28.02.2020 у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів: розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків.

З метою виключення позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податків, до ДПС України позивачем подано пояснення щодо встановленої відповідності платника податків критеріям ризиковості (лист ТОВ "МІТ СКАЙНЕТ" від 16.04.2020 №10), за результатами розгляду комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ДПС України від 28.04.2020 №53773 прийнято рішення про невідповідність платника податку (ТОВ "МІТ СКАЙНЕТ") критеріям ризиковості платника податку.

Не погоджуючись з прийнятими рішеннями, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.

При вирішенні спору по суті суд керувався чинними на момент виникнення спірних правовідносин вимогами закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, які виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюється Податковим Кодексом України (далі - ПК України).

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з абзацами 1, 10 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок №1246), відповідно до пункту 2 якого податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог ПК України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Пунктом 12 Порядку № 1246 визначено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Відповідно до пункту 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС (пункт 14 Порядку № 1246).

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття (пункт 15 Порядку №1246).

Згідно з п.17 Порядку №1246, у разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.

Наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року №520 затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №520).

Пунктами 2-7 Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Також, постановою Кабінету Міністрів України 11.02.2019 №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок № 1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр, ЄРПН), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п. 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Законодавцем не визначено чіткого переліку документів, які платник податку може подати до контролюючого органу, такий перелік визначається платником податку на власний розсуд у кожному випадку окремо, в залежності від підстав зупинення реєстрації податкової накладної.

Таким чином, при зупиненні реєстрації податкової накладної з посиланням на ненадання платником податків достатніх документів, контролюючий орган має чітко зазначити конкретний вид критерію ризиковості платника податку та навести у розрізі визначеного критерію перелік документів, надання яких дасть можливість прийняти податкову накладну до реєстрації.

Суд також зазначає, що вичерпний перелік документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Перелік), у розрізі Критеріїв оцінки закріплює диференціацію документів, які є достатніми для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, залежно від встановленої відповідності податкової накладної тому чи іншому критерію.

Так, із квитанцій слідує, що контролюючим органом сформовано висновок про відповідність спірним податковим накладним від 18.02.2020 № 12; від 20.02.2020 № 13, від 24.02.2020 № 14, від 28.02.2020 № 15 критеріям оцінки ступеня ризиків, визначених підпунктом п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

Зміст цієї квитанції зумовлює висновок про те, що податковим органом в порушення пункту 201.16 статті 201 ПК України не вказано конкретного переліку документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних у такому виді, який би унеможливив неоднозначне розуміння цієї пропозиції платником податків, що призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.

Також суд звертає увагу, що у п.8 Критеріїв ризиковості платника податку зазначено, що одним з таких критеріїв є наявність у контролюючих органів податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Проте, у спірних правовідносинах зупинення реєстрації розрахунку коригування на підставі критеріїв ризиковості, встановлених постановою Кабінету Міністрів України, порушує принцип правової визначеності та передбачуваності, що вказує на неправомірність такого зупинення.

Водночас, механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначено наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520, яким затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 520).

Пунктом 2 Порядку № 520 визначено, що прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС.

Відповідно до пунктів 3, 4 Порядку № 520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі. Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

Разом із тим, пунктом 5 Порядку № 520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, серед яких:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

При цьому, письмові пояснення та копії документів, зазначені у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку (пункти 6, 7 Порядку №520).

Згідно з вимогами пунктів 9, 10 та 11 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Підставами для прийняття комісією рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку копій документів, а саме: договорів, зокрема зовнішньоекономічних контрактів, з додатками до них, розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків.

Суд встановив та підтверджується матеріалами справи, що 06.04.2020 ТОВ "Міт Скайнет" надіслало повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено.

Разом з тим, після подання позивачем копій документів та письмових пояснень, що стосуються складення податкових накладних від 18.02.2020 № 12, від 20.02.2020 № 13, від 24.02.2020 № 14, від 28.02.2020 № 15 контролюючий орган такі документи не врахував, прийнявши оскаржені рішення про відмову у реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної з підстав ненадання платником податку договори, зокрема ненадання платником податку розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків.

Вказані обставини є свідченням невідповідності рішення контролюючого органу про зупинення реєстрації податкових накладних вимозі правової визначеності, оскільки можливість виконання платником податків обов`язку надати документи, необхідні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом переліку цих документів.

Натомість платником податків надано до податкового органу та до суду первинні документи на підтвердження господарських операцій, із здійснення яких було виписано відповідні податкові накладні, зокрема, платіжні дорученнями від 10.02.2020 №4549 на суму 505000,00 грн, від 11.02.2020 № 4555 на суму 100000,00 грн, від 12.02.2020 №4570 на суму 499662,00 грн, від 13.02.2020 №4583 на суму 440000,00 грн, 18.02.2020 №4645 на суму 475000,00 грн, від 20.02.2020 №4670 на суму 197000,00 грн, від 24.02.2020 №4703 на суму 498100,00 грн, від 28.02.2020 №4768 на суму 307000,00 грн і №4774 на суму 3900000,00 грн (а.с. 55-64, т. 1), а також виписки по банківських рахунках позивача (а.с. 65-69, т. 1).

При цьому, судом встановлено, що позивач надав контролюючому органу копії документів на власний розсуд, у тому числі перераховані вище платіжні доручення, оскільки відповідачем в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної не зазначено які саме конкретно документи та в підтвердження якої обставини необхідно подати.

Суд зазначає, що саме лише зазначення про відсутність документів не є достатньою та законною підставою для відмови в реєстрації податкової накладної, оскільки контролюючим органом повинно бути зазначено об`єктивні обставини, які перешкоджають реєстрації податкової накладної з урахуванням відсутності таких документів, при цьому та надана оцінка тим документам, що фактично подано платником податку.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, висловленій, зокрема, у постанові від 23.10.2018 у справі № 822/1817/18, прийнятий суб`єктом владних повноважень акт індивідуальної дії, як акт правозастосування, повинен бути обґрунтованим та вмотивованим, що передбачає наведення в даному випадку податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

А тому, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 04.12.2018 у справі № 821/1173/17.

У свою чергу, покликання на ненадання платником податку розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків, як підставу в обґрунтування прийняття рішень про відмову за відсутності встановленого законодавством вичерпного переліку документів, та за умови не наведення комісією доказів того, що документи, які були подані позивачем є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, вказує на наявність підстав для скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної.

Приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України. Предметом розгляду в цій справі є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації податкової накладної, а не реальність та товарність здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом.

Вказану правову позицію викладено Верховним Судом у постанові від 16.02.2023 у справі №380/7648/22.

У постанові Верховного Суду від 10.04.2020 у справі №819/330/18 указано, що у випадку не конкретизації переліку документів у рішенні про відмову у реєстрації податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної. Зупинення реєстрації податкової накладної та в подальшому відмова в її реєстрації не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також прийняття негативного для платника податків рішення без зазначення конкретних мотивів дає підстави для висновку про необхідність відновлення порушеного права позивача шляхом скасування рішень про відмову в реєстрації податкових накладних.

Отже, недотримання принципу правової визначеності під час зупинення реєстрації спірних податкових накладних призвело до необізнаності платника податків щодо вичерпного переліку необхідних документів, які він повинен був надати контролюючому органу, внаслідок чого не зміг належним чином зареєструвати податкові накладні.

Крім того, суд звертає увагу, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

У зв`язку із вказаним, суд вважає, що оскаржені рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про реєстрацію/відмову реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 08.04.2020 №1518108/38482642 про відмову у реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування №12 від 18.02.2020, від 08.04.2020 №1518109/38482642 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування №13 від 20.02.2020, від 08.04.2020 №1518106/38482642 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної /розрахунку коригування №14 від 24.02.2020, від 08.04.2020 №1518107/38482642 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування №15 від 28.02.2020 прийняті не у спосіб, визначений законом, а тому, є протиправними та підлягають скасуванню.

Щодо вимоги позивача про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати у Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні від 18.02.2020 № 12, від 20.02.2020 № 13, від 24.02.2020 № 14, від 28.02.2020 № 15, суд зазначає таке.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 245 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) у разі задоволення позову суд може прийняти постанову про зобов`язання відповідача вчинити певні дії.

Аналізуючи положення КАС України, можна дійти висновку, що законодавством передбачено право суду у випадку встановлення порушення прав позивача зобов`язувати суб`єкта владних повноважень приймати рішення або вчиняти певні дії.

При цьому, згідно з нормами пунктів 19, 20 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);

неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Отже, реєстрація в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію якої попередньо було зупинено, є повноваженням Державної податкової служби України.

У справі, яка розглядається, обставин, які б унеможливлювали реєстрацію податкових накладних від 18.02.2020 № 12, від 20.02.2020 № 13, від 24.02.2020 № 14, від 28.02.2020 № 15 в Єдиному реєстрі податкових накладних, суд не встановив.

З огляду на висновок суду щодо протиправності та скасування рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, суд вважає за необхідне зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати у Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні від 18.02.2020 № 12, від 20.02.2020 № 13, від 24.02.2020 № 14, від 28.02.2020 № 15 датою їх подання.

Суд також зауважує, що рішення суду має бути не тільки законним та обґрунтованим, а й повинно ефективно захищати порушені права позивача. Тому, суд вважає, що покладення на ДПС України обов`язку зареєструвати податкову накладну не вважатиметься втручанням у її дискреційні повноваження.

Щодо посилань відповідача в оскаржуваному рішенні на анулювання реєстрації платника податку на додану вартість як на підставу для відмови у прийнятті податкової накладної, суд зазначає наступне.

Так, статтею 184 Податкового кодексу України визначено порядок та підстави анулювання реєстрації платника податку на додану вартість.

Відповідно до пункту 184.1 статті 184 Податкового кодексу України реєстрація діє до дати анулювання реєстрації платника податку, яка проводиться шляхом виключення з реєстру платників податку і відбувається у разі якщо: а) будь-яка особа, зареєстрована як платник податку протягом попередніх 12 місяців, подала заяву про анулювання реєстрації, якщо загальна вартість оподатковуваних товарів/послуг, що надаються такою особою, за останні 12 календарних місяців була меншою від суми, визначеної статтею 181 цього Кодексу, за умови сплати суми податкових зобов`язань у випадках, визначених цим розділом; б) будь-яка особа, зареєстрована як платник податку, прийняла рішення про припинення та затвердила ліквідаційний баланс, передавальний акт або розподільчий баланс відповідно до законодавства за умови сплати суми податкових зобов`язань із податку у випадках, визначених цим розділом; в) будь-яка особа, зареєстрована як платник податку, реєструється як платник єдиного податку, умова сплати якого не передбачає сплати податку на додану вартість; г) особа, зареєстрована як платник податку, протягом 12 послідовних податкових місяців не подає контролюючому органу декларації з податку на додану вартість та/або подає таку декларацію (податковий розрахунок), яка (який) свідчить про відсутність постачання/придбання товарів/послуг, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту; ґ) установчі документи будь-якої особи, зареєстрованої як платник податку, визнані рішенням суду недійсними; д) господарським судом винесено ухвалу про ліквідацію юридичної особи - банкрута; е) платник податку ліквідується за рішенням суду (фізична особа позбувається статусу суб`єкта господарювання) або особу звільнено від сплати податку чи її податкову реєстрацію анульовано (скасовано, визнано недійсною) за рішенням суду; є) фізична особа, зареєстрована як платник податку, померла, її оголошено померлою, визнано недієздатною або безвісно відсутньою, обмежено її цивільну дієздатність; з) припинено дію договору про спільну діяльність (далі - ПК України).

Анулювання реєстрації здійснюється на дату: подання заяви платником податку або прийняття рішення контролюючим органом про анулювання реєстрації; зазначену в судовому рішенні; припинення дії договору про спільну діяльність, договору управління майном, угоди про розподіл продукції або закінчення строку, на який утворено особу, зареєстровану як платник податку; що передує дню втрати особою статусу платника податку на додану вартість.

Відповідно до пункту 184.10 статті 184 Податкового кодексу України про анулювання реєстрації платника податку контролюючий орган зобов`язаний письмово повідомити особу протягом трьох робочих днів після дня анулювання такої реєстрації.

Пунктами 184.5-184.6 статті 184 Податкового кодексу України передбачено, що з моменту анулювання реєстрації особи як платника податку така особа позбавляється права на віднесення сум податку до податкового кредиту, складання податкових накладних. У разі анулювання реєстрації особи як платника податку останнім звітним (податковим) періодом є період, який розпочинається від дня, що настає за останнім днем попереднього податкового періоду, та закінчується днем анулювання реєстрації.

Зі змісту викладених положень чинного законодавства слідує, що статтею 184 Податкового кодексу України встановлені підстави та порядок анулювання реєстрації платника податків платником ПДВ та пов`язані з цим правові наслідки у вигляді неможливості формування податкового кредиту за рахунок сплаченого у складі ціни товарів і послуг ПДВ.

Разом з цим, жоден пункт статті 184 Податкового кодексу України не містить положень, які б утворювали правову підставу для відмови платникові податків, навіть за умови відсутності у нього реєстрації платником ПДВ, у прийнятті податкових накладних, які були надіслані на реєстрацію до анулювання свідоцтва і у реєстрації яких протиправно відмовлено.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14.03.2019 у справі № 804/115/16.

Згідно з вимогами ст. 78 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

З огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги є підставними та обґрунтованими, а тому позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов товариства з обмеженою відповідальністю «Міт Скайнет» до Головного управління ДПС у м. Києві (), Головного управління ДПС в м. Києві (), Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 08.04.2020 № 1518108/38482642 про відмову в реєстрації податкової накладної від 18.02.2020 № 12.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 18.02.2020 № 12 датою її подання.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 08.04.2020 № 1518109/38482642 про відмову в реєстрації податкової накладної від 20.02.2020 № 13.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 20.02.2020 № 13 датою її подання.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 08.04.2020 № 1518106/38482642 про відмову в реєстрації податкової накладної від 24.02.2020 № 14.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 24.02.2020 № 14 датою її подання.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 08.04.2020 № 1518107/38482642 про відмову в реєстрації податкової накладної від 28.02.2020 № 15.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 28.02.2020 № 15 датою її подання.

Стягнути з Головного управління ДПС у м. Києві () за рахунок бюджетних асигнувань в користь товариства з обмеженою відповідальністю «Міт Скайнет» 4204,00 грн судових витрат.

Стягнути з Державної податкової служби України за рахунок бюджетних асигнувань в користь товариства з обмеженою відповідальністю «Міт Скайнет» 4204,00 грн судових витрат.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 04 липня 2025 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Товариство з обмеженою відповідальністю "МІТ СКАЙНЕТ" (місцезнаходження: вул. Митрополита Василя Липківського, 16, м. Київ, 03035 );

відповідач:

- Державна податкова служба України (місцезнаходження: пл. Львівська, 8, м. Київ, 04053 ).

- Головне управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ (місцезнаходження: вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116 ).

- Головне управління ДПС у м. Києві (місцезнаходження: вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116 ).

Головуючий суддя Грицюк Р.П.